РІШЕННЯ
Іменем України

22 жовтня 2020 року 
Київ
справа №640/15727/20
адміністративне провадження №П/9901/206/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
головуючого судді - Шишова О.О.,
суддів - Дашутіна І.В., Калашнікової О.В., Шевцової Н.В., Яковенка М.М.
за участі:
секретаря судового засідання                    Івченка М.В
представника відповідача                     Нарольської Т.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії,-
УСТАНОВИВ:
І. Зміст позовних вимог
1. ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до Вищої ради правосуддя (далі - відповідач), в якому просить:
1.1. - визнати бездіяльність відповідача в частині забезпечення належного, об`єктивного та своєчасного розгляду дисциплінарної скарги позивача щодо судді Дарницького районного суду м.Києва - ОСОБА_2 та додатків до вказаної дисциплінарної скарги у розумні строки - незаконною;
1.2.- зобов`язати Вищу рада правосуддя розглянути дисциплінарну скаргу позивача щодо судді Дарницького районного суду м.Києва - ОСОБА_2 та додатки до вказаної дисциплінарної скарги відповідно до вимог закону, а також порушити дисциплінарне провадження відносно судді Дарницького районного суду м. Києва - ОСОБА_2 за наявності відповідних підстав;
1.3. - стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 суму понесених судових витрат (включаючи витрати на правову допомогу).
ІІ. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача
2. Обґрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 посилається на те, що згідно пункту 12.3 Регламенту Вищої ради правосуддя, затвердженим рішенням від 23 січня 2017 року № 52/0/15-17 (надалі Регламент), попередня перевірка дисциплінарної скарги здійснюється доповідачем у розумний строк. Однак висока тривалість розгляду поданої дисциплінарної скарги (понад 1,5 року) не дає обґрунтованих підстав зробити висновок, що попередня перевірка поданої скарги здійснюється у розумний строк.
2.1. ОСОБА_1 зазначає, що «розумним» є строк, протягом якого забезпечується розумний баланс між ґрунтовним, об`єктивним, неупередженим, всебічним та законним розглядом поданої дисциплінарної скарги та правом скаржника на отримання законного та обґрунтованого рішення за поданою дисциплінарною скаргою у максимально короткий термін.
2.2. Отже, розумний строк для прийняття рішення за зверненням, скаргою - це найкоротший строк розгляду і вирішення справи (звернення, скарги), достатній для надання законного, справедливого та своєчасного (без невиправданих зволікань) правового захисту порушених прав, свобод та інтересів з порушеного питання.
2.3. Позивач уважає, що при визначенні часу (кількості днів), протягом якого термін розгляду скарги може бути визначено як «розумний строк», слід керуватися нормами законів з аналогічних питань.
2.4. Так, відповідно до статті 20 Закону України «Про звернення громадян», звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження. Нормами зазначеної статті встановлено можливість збільшення вказаного строку на 15 днів.
2.5. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду (п.4 ст. 173 Кодексу адміністративного судочинства України).
2.6. Таким чином, проаналізовані норми актів національного законодавства (Кодекс адміністративного судочинства України, Закон України «Про звернення громадян») дають: підстави зробити висновок, що розумним строком попередньої перевірки поданої скарги можна вважати строк, який не перевищує 90 днів з дня надходження скарги, що в свою чергу вказує на бездіяльністю Вищої ради правосуддя в частині забезпечення належного, об`єктивного та своєчасного розгляду дисциплінарної скарги ОСОБА_1 щодо судді Дарницького районного суду м.Києва ОСОБА_2 та додатків до вказаної дисциплінарної скарги у розумні строки незаконною.
3. У відзиві на позовну заяву відповідач зазначає, що положення статті 42 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» визначають лише строк розгляду дисциплінарної справи, який обчислюється з моменту її відкриття, і до якого не входить стадія попереднього розгляду скарги. Чинне законодавство не містить положень, які б визначали конкретні строки здійснення членом дисциплінарної палати ВРП попередньої перевірки дисциплінарної скарги, переданої йому на розгляд.
4. 28 вересня та 19 жовтня 2020 року від ОСОБА_1 до Верховного Суду надійшла заява у якій позивач просить не брати до уваги відзив надісланий Вищою Радою Правосуддя.
5. 30 вересня 2020 року на адресу Верховного Суду надійшли додаткові пояснення у справі від Вищої Ради правосуддя, у яких відповідач звертає увагу на те, що завантаженість на членів єдиного конституційного органу державної влади є надмірною, а тому за таких обставин позовна вимога ОСОБА_1 у даній справі про визнання бездіяльності Вищої ради правосуддя є безпідставною.
6. Позивач у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату час і місце судового засідання. Від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутність.
7. Представниця відповідача заперечувала проти позову. Зазначила, що з огляду на відсутність у законодавстві, що регламентує спірні правовідносини, конкретно визначених строків, протягом яких член Дисциплінарної палати Вищої Ради правосуддя реалізовує свої повноваження щодо попередньої перевірки дисциплінарної скарги, переданої на його розгляд, та об`єктивно існуюче значне навантаження на члена Вищої Ради правосуддя ОСОБА_3 . Просила відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
8. Заслухавши пояснення представниці відповідача, дослідивши надані сторонами докази на підтвердження обґрунтованості заявлених вимог та заперечень, суд установив наступне.
ІІІ. Процесуальні дії у справі.
9. Ухвалою Окружного адміністративного суду м.Києва від 14 липня 2020 року передано для розгляду Верховному Суду, як суду першої інстанції, відповідно до вимог частини четвертої статті 22 КАС України.
10. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду справи № 640/15727/20 (провадження № П/9901/206/20) визначено склад колегії: головуючого суддю - Шишова О.О., суддів: Дашутіна І.В., Калашнікову О.В., Шевцову Н.В., Яковенко М.М.
11. Ухвалою Верховного Суду від 06.08.2020 зазначену позовну заяву залишено без руху в зв`язку з відсутністю власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
12. Ухвалою від 20 серпня 2020 року Верховний Суд відкрив провадження у справі за вказаним позовом і призначив її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Тією самою ухвалою суд надав відповідачу строк для надання відзиву на позовну заяву.
13. 14 вересня 2020 року від Вищої ради правосуддя до Верховного Суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач стверджує, що чинне законодавство не містить положень, які б визначали конкретні строки здійснення членом дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя попередньої перевірки дисциплінарної скарги, переданої йому на розгляд.
14. 28 вересня та 19 жовтня 2020 року від ОСОБА_1 до Верховного Суду надійшла заява у якій позивач просить не брати до уваги відзив надісланий Вищої ради правосуддя.
15. 30 вересня 2020 року на адресу Верховного Суду надійшли додаткові пояснення у справі від Вищої ради правосуддя.
16. 23 липня 2020 року на адресу Верховного Суду надійшла заява Вищої ради правосуддя про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в якій відповідач просить надати йому можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів учасників за допомогою додатку "EasyCon" (https://vkz.court.gov.ua). До заяви додано доказ надсилання її копії позивачу на його електронну адресу.
17. 24 липня 2020 року ухвалою Верховного Суду задоволено клопотання Вищої ради правосуддя про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
18. Ухвалою Верховного Суду від 29 липня 2020 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено у зв`язку з недотриманням процедури подачі такого клопотання.
19. 15 жовтня 2020 року на адресу Верховного Суду надійшла заява Вищої ради правосуддя про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в якому відповідач просить надати йому можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів учасників за допомогою додатку "EasyCon" (https://vkz.court.gov.ua). До заяви додано доказ надсилання її копії позивачу на його електронну адресу.
20. 15 жовтня 2020 року ухвалою Верховного Суду задоволено клопотання Вищої ради правосуддя про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
21. 19 жовтня 2020 року від ОСОБА_1 до Верховного Суду надійшла заява у якій позивач просить не брати до уваги відзив надісланий Вищою радою правосуддя. Просив розглянути справу за його відсутності.
ІV. Обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин
22. 29 березня 2020 року до Вищої ради правосуддя надійшла дисциплінарна скарга ОСОБА_1 стосовно судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_2 .
23. Указану скаргу для проведення попередньої перевірки передано члену Другої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя ОСОБА_3 (доповідач). Скарга перебуває у члена Вищої ради правосуддя на етапі попередньої перевірки.
24. На час подання позову жодного рішення відповідачем за скаргою від 24 вересня 2018 року за № М-475/45/7-18 не прийнято.
25. ОСОБА_1 неодноразово звертався до Відповідача з клопотаннями про прискорення розгляду зазначеної скарги та вирішення її у розумний строк.
26. Відповідач надавав своєчасні відповіді, зміст яких зводився до того, що законодавством не встановлений с трок попередньої перевірки скарги, а член Ради у своїй діяльності є незалежним.
27. За даними автоматизованої системи діловодства до Вищої ради правосуддя за період надійшло 40184 справ та матеріалів з питань, які відносяться до повноважень Ради.
28. До члена Вищої ради правосуддя ОСОБА_3 за період з 15 березня 2017 року по 29 березня 2019 року надійшло 2670 справ і матеріалів, з них 2558 скарг щодо дисциплінарного проступку судді.
29. За період з 29 березня 2019 року (дата надходження до ВРП скарги на дії судді) по 10 липня 2020 року (дата подання позову до суду) до члена Вищої ради правосуддя ОСОБА_3 надійшло 1344 справ та матеріалів з питань, які відносяться до повноважень Вищої ради правосуддя, з них 1195 скарг щодо дисциплінарного проступку судді.
30. Станом на 01 квітня 2019 року на розгляді у члена Вищої ради правосуддя ОСОБА_3 перебувало 395 матеріалів, з них 380 скарг щодо дисциплінарного проступку судді.
31. Загальна кількість скарг щодо дисциплінарного проступку судді, за результатами розгляду яких членом Вищої ради правосуддя ОСОБА_3 протягом вказаного періоду було прийнято відповідну ухвалу або винесено ухвалу Дисциплінарною палатою Вищої ради правосуддя про відкриття дисциплінарної справи стосовно судді, або повністю завершено розгляд Дисциплінарною палатою Вищої ради правосуддя становить - 1613.
32. За вказаний період ОСОБА_3 брав участь у 113 засіданні Вищої ради правосуддя, на яких було розглянуто понад 2470 питань, з них у 59 засіданнях ОСОБА_3 був доповідачем більше ніж у 125 питаннях.
33. Також протягом зазначено періоду член Вищої ради правосуддя ОСОБА_3 брав участь у 54 засіданнях Другої Дисциплінарної палати, на яких було розглянуто понад 1895 питань, з яких у 575 питаннях ОСОБА_3 був доповідачем.
V. РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХНЬОГО ЗАСТОСУВАННЯ
34. Пункт 3 частини першої статті 131 Конституції України визначає, що в Україні діє Вища Рада Правосуддя, яка розглядає скарги на рішення відповідного органу про притягнення до дисциплінарної відповідальності судді чи прокурора.
35. Порядок дисциплінарного провадження щодо судді врегульовано Законом України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402-VIII (далі - Закон № 1402-VIII), згідно з частиною першою статті 107 цього Закону право на звернення зі скаргою щодо дисциплінарного проступку судді (дисциплінарною скаргою) має будь-яка особа.
36. Статтею 108 Закону № 1402-VIII дисциплінарне провадження щодо судді здійснюють дисциплінарні палати Вищої ради правосуддя у порядку, визначеному Законом України "Про Вищу раду правосуддя", з урахуванням вимог цього Закону.
37. За нормами статті 42 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» від 21 грудня 2016 року № 1798-VIII (далі - Закон № 1798-VIII):
37.1. Дисциплінарне провадження розпочинається за скаргою щодо дисциплінарного проступку судді (дисциплінарна скарга), поданою відповідно до Закону України "Про судоустрій і статус суддів", або за ініціативою Дисциплінарної палати чи Вищої кваліфікаційної комісії суддів України у випадках, визначених законом.
37.2. Дисциплінарні провадження щодо суддів здійснюють Дисциплінарні палати Вищої ради правосуддя.
37.3. Дисциплінарне провадження включає: 1) попереднє вивчення та перевірку дисциплінарної скарги; 2) відкриття дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної скарги та ухвалення рішення про притягнення або відмову в притягненні судді до дисциплінарної відповідальності.
37.4. Дисциплінарне провадження здійснюється у розумний строк. Строки здійснення дисциплінарного провадження визначаються цим Законом та регламентом Вищої ради правосуддя.
38. Згідно з частиною першою статті 43 Закону № 1798-VIII член Дисциплінарної палати, визначений для попередньої перевірки відповідної дисциплінарної скарги (доповідач):
1) вивчає дисциплінарну скаргу і перевіряє її відповідність вимогам закону та наявність підстав для залишення без розгляду дисциплінарної скарги чи відмови у відкритті дисциплінарної справи;
2) за наявності підстав, визначених пунктами 1- 5 частини першої статті 44 цього Закону, - повертає дисциплінарну скаргу скаржнику;
3) за наявності підстав, визначених пунктом 6 частини першої чи частиною другою статті 44 Закону № 1798-VIII, - передає скаргу на розгляд Дисциплінарної палати для ухвалення рішення щодо залишення без розгляду та повернення її скаржнику або відкриття дисциплінарної справи;
4) за відсутності підстав для залишення без розгляду та повернення дисциплінарної скарги - збирає у разі необхідності інформацію, документи, інші матеріали для перевірки викладених у скарзі обставин та складає вмотивований висновок з пропозицією про відкриття чи відмову у відкритті дисциплінарної справи.
39. Частиною другою статті 43 Закону № 1798-VIII передбачено, що висновок доповідача разом із дисциплінарною скаргою та зібраними у процесі попередньої перевірки матеріалами передається на розгляд Дисциплінарної палати.
40. Відповідно до частини першої статті 46 Закону № 1798-VIII дисциплінарна палата розглядає висновок доповідача та додані до нього матеріали без виклику судді та особи, яка подала дисциплінарну скаргу, та за результатами такого розгляду ухвалює рішення про відкриття або відмову у відкритті дисциплінарної справи.
41. Згідно з частиною четвертою статті 46 Закону № 1798-VIII копія рішення про відкриття або відмову у відкритті дисциплінарної справи не пізніш як через три дні з дня його ухвалення надсилається судді, щодо якого подано дисциплінарну скаргу, та особі, яка подала дисциплінарну скаргу.
42. Рішенням Вищої ради правосуддя від 24 січня 2017 року № 52/0/15-17 затверджено Регламент, який регулює процедурні питання здійснення нею повноважень, порядок підготовки, розгляду та прийняття рішень Вищою радою правосуддя її Дисциплінарними палатами та іншими органами.
43. Згідно з пунктом 12.3 Регламенту Вищої ради правосуддя (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) попередня перевірка дисциплінарної скарги здійснюється доповідачем у розумний строк.
44. Поняття строку міститься у частині першій статті 251 Цивільного кодексу України, відповідно до якої строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.
VІ. ПОЗИЦІЯ СУДУ
45. Відповідно до частин першої та другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
46. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
47. У цій справі предметом оскарження є бездіяльність Вищої ради правосуддя, яка у розумні строки не розглядає дисциплінарну скаргу ОСОБА_1 щодо судді Дарницького районного суду м.Києва ОСОБА_2 .
49. За твердженням позивача, протиправність бездіяльності відповідача доводиться на підставі того, що відповідачем понад півтора року не прийнято жодного рішення за дисциплінарною скаргою, що не відповідає вимогам «розумності строків».
50. Характерною рисою строків, визначених законом, є неможливість їх зміни за волевиявленням учасника або учасників правовідносин, за винятком випадків, безпосередньо визначених законом.
51. Отже, вирішуючи питання, чи своєчасно вчинена певна дія, або ж чи має місце бездіяльність, визначальним є дотримання суб`єктом владних повноважень темпоральних рамок, передбачених у нормативно-правовому акті, без невиправданого для конкретної ситуації зволікання.
52. Днем бездіяльності, у свою чергу, є останній день встановленого законом строку, в який мало бути вчинено дію або прийнято рішення. Визнанню бездіяльності протиправною передує встановлення обов`язку виконання суб`єктом владних повноважень певних дій (прийняття рішення) у визначений законом строк.
53. Проаналізувавши норми Закону № 1798-VIII та Регламенту Вищої ради правосуддя, Верховний Суд дійшов висновку, що станом на час виникнення спірних правовідносин чинне законодавство не містило положень, які б визначали конкретні строки здійснення членом Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя попередньої перевірки дисциплінарної скарги, переданої йому на розгляд. Закон лише визначав термін розгляду дисциплінарної справи, який обчислюється з моменту її відкриття, і до якого не входить стадія попереднього розгляду скарги.
54. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19 квітня 2018 року в справі № 11-138заі18) висловила позицію, згідно з якою «протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень слід розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.
55. Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту несвоєчасного виконання обов`язкових дій, а важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів особи.
56. Самі по собі строки поза зв`язком із конкретною правовою ситуацією, набором фактів, умов та обставин, за яких розгорталися події, не мають жодного значення. Сплив чи настання строку набувають (можуть набути) правового сенсу в сукупності з подіями або діями, для здійснення чи утримання від яких встановлюється цей строк».
57. Виходячи зі змісту статті 42 Закону № 1798-VIII, на час виникнення спірних правовідносин строки попередньої перевірки дисциплінарної скарги законом не установлено. Така перевірка має здійснюватися доповідачем у розумний строк, однак зміст терміну «розумний строк» у спеціальному законодавстві не розкрито.
58. Визначення поняття «розумний строк» міститься у статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), відповідно до якої під цим терміном мається на увазі найкоротший строк розгляду і вирішення адміністративної справи, достатній для надання своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту порушених прав, свобод та інтересів у публічно-правових відносинах.
59. Необхідність дотримання розумного строку при вирішенні судових справ згадується й статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, що є складовим елементом права на справедливий суд.
60. Для встановлення розумності строку розгляду конкретної справи Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) (зокрема, рішення від 27 червня 2000 року в справі «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France) [ВП], № 30979/96) виробив у своїй практиці кілька критеріїв, а саме: складність справи; поведінка скаржника; поведінка судових та інших державних органів; важливість предмета розгляду для заявника. ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово відзначав, що такий критерій є суб`єктивним і має трактуватись у кожному випадку, залежно він певних обставин.
61. Отже, розумність строку повинна оцінюватись через призму наведених вище критеріїв на предмет можливості розгляду справи протягом більш або менш тривалого строку. Навіть значна тривалість розгляду справи може бути визнана розумною з урахуванням певних індивідуальних обставин. Тут слід звернути особливу увагу на те, які саме причини сприяли більш тривалому розгляду справи та пропуску строків, встановлених законодавством.
62. На переконання Верховного Суду, напрацьовані ЄСПЛ положення щодо розумності терміну розгляду судових справ і критеріїв його застосування можуть бути вжиті за аналогією й до строків здійснення дисциплінарного провадження щодо судді.
63. Відповідна правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 вересня 2019 року в справі № 9901/120/19, від 07 травня 2020 року в справі № 9901/36/19 та ін.
64. Обґрунтовуючи причини тривалого перебування на попередньому розгляді Вищої ради правосуддя поданої позивачем дисциплінарної скарги, відповідач відзначив значну завантаженість у роботі членів ВРП, зокрема, до члена ВРП ОСОБА_3 за цей період надійшло 2670 справ і матеріалів, з них 2558 скарг щодо дисциплінарного проступку судді.
64.1. За період з 29 березня 2019 року (дата надходження до ВРП скарги на дії судді) по 10 липня 2020 року (дата подання позову до суду) до члена Вищої ради правосуддя ОСОБА_3 надійшло 1344 справ та матеріалів з питань, які відносяться до повноважень Вищої ради правосуддя, з них 1195 скарг щодо дисциплінарного проступку судді.
64.2. Крім того, станом на 01 квітня 2019 року на розгляді у члена Вищої ради правосуддя ОСОБА_3 перебувало 395 матеріалів, з них 380 скарг щодо дисциплінарного проступку судді.
64.3. Загальна кількість скарг щодо дисциплінарного проступку судді, за результатами розгляду яких членом Вищої ради правосуддя ОСОБА_3 протягом вказаного періоду було прийнято відповідну ухвалу або винесено ухвалу Дисциплінарною палатою Вищої ради правосуддя про відкриття дисциплінарної справи стосовно судді, або повністю завершено розгляд Дисциплінарною палатою Вищої ради правосуддя становить 1613.
64.4. За вказаний період ОСОБА_3 брав участь у 113 засіданні Вищої ради правосуддя, на яких було розглянуто понад 2470 питань, з них у 59 засіданнях ОСОБА_3 був доповідачем більше ніж у 125 питаннях.
64.5. Також, протягом зазначеного періоду член Вищої ради правосуддя ОСОБА_3 брав участь у 54 засіданнях Другої Дисциплінарної палати, на яких було розглянуто понад 1895 питань, з яких у 575 питаннях ОСОБА_3 був доповідачем.
65. У контексті викладеного, не заперечуючи необхідність дотримання розумного строку при здійсненні попередньої перевірки дисциплінарних скарг, а також правомірні очікування скаржників щодо вирішення поданих ними заяв у кінцевому результаті, Верховний Суд дійшов висновку, що відповідач довів наявність об`єктивних обставин, які мали безпосередній вплив на швидкість і терміни опрацювання членом Вищої ради правосуддя матеріалів, що надходять до члена ВРП на розгляд. Отже, надмірно високе навантаження на члена Вищої ради правосуддя безумовно створює реальні перешкоди у вжитті заходів щодо оперативного розгляду заяв чи скарг у розумні строки.
66. Безпідставного, невиправданого затягування, невжиття необхідних заходів щодо розгляду дисциплінарної скарги ОСОБА_1 з боку відповідача Суд у цій справі не встановив, що зумовлює відсутність правових підстав для задоволення позову.
67. З огляду на відсутність у законодавстві, що регламентує спірні правовідносини, конкретно визначених строків, протягом яких член Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя реалізовує свої повноваження щодо попередньої перевірки дисциплінарної скарги, переданої на його розгляд, та об`єктивно існуюче значне навантаження на члена ВРП ОСОБА_3, Верховний Суд дійшов висновку, що встановлені під час розгляду справи обставини виключають можливість визнання бездіяльності відповідача протиправною та, відповідно, задоволення заявлених позовних вимог.
68. Твердження позивача, що розумним строком попередньої перевірки поданої скарги можна вважати строк, який не перевищує 90 днів з моменту отримання дисциплінарної скарги, та необхідність застосування положення Закону України «Про звернення громадян» та положення КАС України щодо застосування строків які встановлені для розгляду судової справи є безпідставними, оскільки у цьому випадку застосовуються положення спеціального Закону № 1798-VIII. На час виникнення правовідносин положеннями Закону № 1798-VIII та Регламенту ВРП. не було передбачено конкретного визначеного строку, протягом якого має бути завершена попередня перевірка скарги щодо дисциплінарного проступку судді, а строк розгляду дисциплінарної справи обчислювалися з дня її відкриття після попередньої перевірки дисциплінарної скарги.
69. На момент подання скарги ОСОБА_1 були відсутні будь-які законодавчо визначені норми, які б слугували підґрунтям для виникнення у нього «легітимних очікувань» щодо прийняття відповідного рішення за результатами перевірки скарги у 90 - денний строк.
70. За встановлених у цій справі обставин і правового регулювання спірних відносин Верховний Суд уважає, що відповідач не допустив незаконної бездіяльності щодо належного, об`єктивного та своєчасного розгляду дисциплінарної скарги ОСОБА_1 щодо судді Дарницького районного суду м.Києва ОСОБА_2 та додатків до вказаної дисциплінарної скарги у розумні строки, а, отже, підстави для задоволення позову відсутні.
71. Щодо позовної вимоги про зобов`язання Вищу рада правосуддя розглянути дисциплінарну скаргу позивача щодо судді Дарницького районного суду м. Києва - ОСОБА_2 та додатки до вказаної дисциплінарної скарги відповідно до вимог закону, а також порушити дисциплінарне провадження за наявності відповідних підстав, колегія суддів зазначає наступне.
72. Відповідно до частини четвертої статті 21 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» член Вищої ради правосуддя у своїй діяльності є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Указана позовна вимога фактично порушує гарантії незалежності членів Вищої ради правосуддя та містить ознаки втручання у діяльність її членів.
73. За таких обставин, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
74. Щодо посилання позивача на те, що відповідач подав відзив на позовну заяву з пропуском встановленого судом строку, колегія суддів зазначає, що ухвалу про відкриття провадження по справі було отримано Вищою радою правосуддя 25 серпня 2020 року, (а.с. 46) а направлено до суду відзив на позов 09 вересня 2020 року (а.с.48). Тобто, відзив на позовну заяву направлено протягом, встановленого судом, п`ятнадцятиденного строку з дня отримання ухвали про відкриття провадження.
75. Крім того, відповідно до частини п`ятої статті 162 КАС України відзив подається у строк, установлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дасть змогу відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив до початку першого підготовчого засідання у справі.
76. Тобто, зміст статті полягає у тому, щоб надати достатній час відповідачу для надання відзиву на позов, та надати достатній час позивачу для того щоб підготуватися до правової позиції відповідача. 
77. Ураховуючи, що 22 вересня 2020 року відзив був направлений позивачу, (а.с. 83) а справа розглянута 22 жовтня 2020 року то за таких обставин не вбачається порушення процесуальних прав ОСОБА_1 .
78. На підставі наведеного, з урахуванням перевірених доводів, досліджених доказів та встановлених обставин у цій справі Верховний Суд уважає за необхідне відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 у повному обсязі.
VII. Судові витрати
79. За правилами статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України понесені позивачем судові витрати у вигляді судового збору за подання цього позову, відшкодуванню не підлягають.
80. Повний текст рішення виготовлено 26 жовтня 2020 року.
81. Керуючись статтями 139, 241-246, 250, 255, 262, 266, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд,
ВИРІШИВ:
1. У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії, відмовити повністю.
2. На підставі частини 3 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України складення рішення у повному обсязі відкласти на строк - до 5 днів.
3. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.
4. Рішення може бути оскаржене до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Головуючий суддя:                                                                           О.О. Шишов
Судді:                                                                                           І.В. Дашутін
                                                                                                              О.В. Калашнікова                                              
                                                                                                              Н.В. Шевцова 
                                                                                                              М.М. Яковенко