ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2020 року 
м. Київ

Справа №  904/4419/19 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
головуючого - Пєскова В.Г.,
суддів: Банаська О.О., Катеринчук Л.Й.,
за участю секретаря судового засідання - Хмельовського В.О., 

учасники справи:
ініціюючий кредитор - Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінроял»,
представник ініціюючого кредитора - ОСОБА_1 ,
боржник - Товариство з обмеженою відповідальністю «Комплектбілдінг»,
представник боржника в судове засідання не з`явився, 
ліквідатор Товариства з обмеженою відповідальністю «Комплектбілдінг» - арбітражний керуючий Шиман Євген Олександрович;
представник ліквідатора в судове засідання не з`явився, 

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю «Комплектбілдінг» Шимана Євгена Олександровича за вх. № 5835/2020
на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 07.07.2020 
у складі колегії суддів: Паруснікова Ю.Б. (головуючий), Білецької Л.М., Вечірка   І.О.
у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Комплектбілдінг»
про визнання банкрутом. 

За результатами розгляду касаційної скарги Касаційний господарський суд

ВСТАНОВИВ
Обставини, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій
1.          05.09.2019 рішенням № 05-09/19 єдиного учасника боржника, Товариства з обмеженою відповідальністю «Комплектбілдінг» (далі - ТОВ «Комплектбілдінг») вирішено затвердити план санації та звернутися до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про порушення справи про банкрутство в порядку статті 94 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» у разі схвалення плану санації кредиторами, загальна сума вимог яких перевищує 50 відсотків кредиторської заборгованості ТОВ «Комплектбілдінг».
2.          Зборами кредиторів ТОВ «Комплектбілдінг» прийнято рішення (оформлене протоколом зборів кредиторів від 20.09.2019), яким, зокрема, вирішено погодити план санації ТОВ «Комплектбілдінг», надати згоду на призначення керуючим санацією керівника боржника Локоть Олесю Русланівну. Надано згоду на призначення розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Шимана Євгена Олександровича (т. 1, а. с. 10-11).
3.          01.10.2019 керівником ТОВ «Комплектбілдінг» подано заяву про порушення справи про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Комплектбілдінг» (49000, м. Дніпро, вул. Михайла Грушевського, 10, оф. 5; ЄДРПОУ 39716707) в порядку статті 94 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом»; введення процедури санації, призначення керуючим санацією керівника боржника Локоть Олесю Русланівну та розпорядником майна арбітражного керуючого Шимана Євгена Олександровича (свідоцтво № 1747 від 05.11.2015).
4.          02.10.2019 ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області прийнято до розгляду заяву про порушення справи про банкрутство ТОВ «Комплектбілдінг», введення процедури санації, призначення керуючим санацією керівника боржника Локоть Олесю Русланівну та розпорядником майна арбітражного керуючого Шимана Євгена Олександровича (свідоцтво № 1747 від 05.11.2015). Підготовче засідання суду призначено на 09.10.2019. Здійснено інші процесуальні дії.
5.          09.10.2019 ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області відкрито провадження у справі про банкрутство ТОВ «Комплектбілдінг»; введено процедуру санації ТОВ «Комплектбілдінг» строком на 6 місяців до 09.04.2020; введено мораторій на задоволення вимог кредиторів в порядку, встановленому статтею 19 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом»; призначено розпорядником майна ТОВ «Комплектбілдінг» арбітражного керуючого Шимана Євгена Олександровича (свідоцтво № 1747 від 05.11.2015; адреса офісу: 49000, м. Дніпро, вул. Мечникова, 11, офіс 411); призначено керуючим санацією боржника директора ТОВ «Комплектбілдінг» Локоть Олесю Русланівну (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).
6.          09.10.2019 на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України в мережі інтернет Господарським судом Дніпропетровської області здійснено офіційне оприлюднення оголошення про порушення справи про банкрутство ТОВ «Комплектбілдінг» і відкриття процедури санації.
7.          21.01.2020 ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області визнано грошові вимоги ТОВ «Фінансова компанія «Фінроял» у сумі 3   842 грн (1 черга задоволення); 31 972 271,80 грн (4 черга задоволення).
8.          03.02.2020 рішенням комітету кредиторів, оформленим протоколом №   03/02/20, прийнято рішення про схвалення звіту розпорядника майна про нарахування і виплату грошової винагороди за виконанням повноважень розпорядника майна ТОВ «Комплектбілдінг» арбітражного керуючого Шимана Є.О. за підсумками процедури санації.

Подання клопотання до суду
9.          13.02.2020 до суду від розпорядника майна надійшло клопотання від 11.02.2020 № 01-34/100 про припинення процедури санації ТОВ «Комплектбілдінг», припинення повноважень розпорядника майна ТОВ «Комплектбілдінг» арбітражного керуючого Шимана Є.О., визнання банкрутом ТОВ «Комплектбілдінг», відкриття ліквідаційної процедури, призначення ліквідатором ТОВ «Комплектбілдінг» арбітражного керуючого Шимана Є.О. та затвердження звіту про нарахування і виплату грошової винагороди за виконанням повноважень розпорядника майна ТОВ «Комплектбілдінг» арбітражного керуючого Шимана Є.О. за період з 10.10.2019 по 02.02.2020 у розмірі 47 587,96 грн. 
10.          В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що заяви осіб, які бажають взяти участь у санації боржника в якості інвестора, до боржника, розпорядника майна до господарського суду не надходили, а тому рішенням засідання комітету кредиторів було вирішено відхилити план санації, уповноважити розпорядника майна звернутись до господарського суду з клопотанням про визнання ТОВ «Комплектбілдінг» банкрутом, відкриття ліквідаційної процедури та призначення ліквідатором ТОВ «Комплектбілдінг» арбітражного керуючого Шимана Є.О.

Короткий зміст постанови суду першої інстанції
11.          19.02.2020 постановою Господарського суду Дніпропетровської області припинено процедуру санації ТОВ «Комплектбілдінг»; припинено повноваження керуючого санацією ТОВ «Комплектбілдінг» Локоть О.Р.; припинено повноваження розпорядника майна ТОВ «Комплектбілдінг» арбітражного керуючого Шимана Є.О.; визнано ТОВ «Комплектбілдінг» банкрутом; відкрито ліквідаційну процедуру строком на 6 місяців; ліквідатором ТОВ «Комплектбілдінг» призначено арбітражного керуючого Шимана Є.О.; затверджено звіт про нарахування і виплату грошової винагороди за виконанням повноважень розпорядника майна ТОВ «Комплектбілдінг» арбітражного керуючого Шимана Є.О. за період з 10.10.2019 по 02.02.2020 у розмірі 47 587,96 грн. Здійснено інші процесуальні дії.
12.          Постанова місцевого господарського суду мотивована тим, що не існує можливості відновлення платоспроможності боржника згідно з планом санації, відсутні заяви осіб, які бажають взяти участь у санації боржника в якості інвестора боржника, не вбачається можливим поновити господарську діяльність без участі інвестора, боржник неспроможній відновити свою платоспроможність та задовольнити визнані судом вимоги кредиторів не інакше як через застосування ліквідаційної процедури, активи боржника є меншими за кредиторські вимоги. Отже, суд першої інстанції дійшов висновку про задоволення клопотання розпорядника майна від 11.02.2020 № 01-34/100.   
13.          Головне управління ДПС у м. Києві (далі - ГУ ДПС у м. Києві) звернулося до суду апеляційної інстанції із апеляційною скаргою, в якій просило скасувати постанову Господарського суду Дніпропетровської області від 19.02.2020 та закрити провадження у справі про банкрутство ТОВ «Комплектбілдінг». 
14.          Зокрема, ГУ ДПС у м. Києві посилалося на те, що під час вирішення питання про порушення провадження у даній справі про банкрутство судом першої інстанції не надано належної оцінки плану санації на предмет його відповідності статті 29 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», не досліджено рішення комітету кредиторів щодо його обґрунтованості та вмотивованості, інвентаризація майна боржника проведена неналежним чином, належним чином не з`ясовано питання про недостатність вартості майна боржника для задоволення вимог кредиторів та не встановлено його неоплатність.    

Короткий зміст постанови апеляційного господарського суду
15.          07.07.2020 постановою Центрального апеляційного господарського суду, з урахуванням ухвали цього суду від 27.07.2020 про виправлення описки, задоволено апеляційну скаргу Головного Управління ДПС у м. Києві, скасовано постанову Господарського суду Дніпропетровської області від 19.02.2020; провадження у справі № 904/4419/19 про банкрутство закрито.   
16.          Судом апеляційної інстанції зазначено про передчасність висновків суду першої інстанції про необхідність переходу до ліквідаційної процедури у цій справі. 
17.          Зокрема, вказано, що доданий до заяви про порушення справи про банкрутство план санації боржника містить звіти про фінансовий результат боржника; станом на 31.12.2018 вартість активів ТОВ «Комплектбілдінг» складає 37 167 тис. грн (т. 1, а. с. 190-191), станом на 31.03.2019 - складає 80 197 тис. грн (т. 1, а. с. 192-193), станом на 30.06.2019 - складає 50   890   тис. грн (т. 1, а. с. 194-195). Разом з тим, матеріали справи не містять доказів на підтвердження вжитих керуючим санацією та розпорядником майна заходів з метою погашення існуючої кредиторської заборгованості.
18.          Зазначені обставини, на думку суду апеляційної інстанції, спростовують висновки суду першої інстанції щодо відсутності активів, за рахунок яких можливо погасити кредиторську заборгованість та неспроможність ТОВ «Комплектбілдінг», відновити свою платоспроможність і задовольнити визнані судом вимоги кредиторів не інакше як через застосування ліквідаційної процедури.
19.          Крім того, з плану санації (п. 8.1.) вбачається, що основним його напрямком є операційна і фінансова реструктуризація (т. 1, а. с. 147), однак у протоколі зборів кредиторів від 20.09.2019 рішення щодо реструктуризації не приймалося (т. 1, а. с.10).
20.          Також місцевий суд не звернув увагу на допущені керуючим санацією та розпорядником майна боржника порушення при проведенні інвентаризації керівником боржника одноособово та не надав їм жодної оцінки. Окрім того, апеляційний господарський суд зазначив, що місцевим господарським судом не досліджено на відповідність поданого боржником плану санації вимогам   статті 29 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», зокрема, чи передбачає запропонований план санації строк відновлення платоспроможності боржника та чи містить він графік та джерела погашення вимог всіх кредиторів з урахуванням встановленої Законом черговості. 
21.          Щодо права органу ДПС оскаржувати рішення суду в справі про банкрутство зазначено, що ГУ ДПС у м. Києві має процесуальне право заперечувати судові рішення у цій справі в порядку статті 254 Господарського процесуального кодексу України, як особа, яка не брала участі у справі, а суд вирішив питання про її права та обов`язки, оскільки введення ліквідаційної процедури на стадії санації боржника-платника податків, що здійснюється його керівником (стаття 94 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом»), може мати наслідком припинення його господарської діяльності та погашення його податкових зобов`язань перед державою за недостатністю у боржника активів для їх задоволення.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ У СУДІ КАСАЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ.
А.           Доводи особи, яка подала касаційну скаргу. 
22.          04.08.2020 ліквідатором ТОВ "Комплектбілдінг" Шиманом Є.О. безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду подано касаційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати постанову Центрального апеляційного господарського суду від 07.07.2020 та залишити в силі постанову Господарського суду Дніпропетровської області від 19.02.2020 у справі № 904/4419/19.
23.          У касаційній скарзі посилання зроблені на те, що постанова суду першої інстанції жодним чином не стосувалася прав ГУ ДПС у м. Києві, а контролюючий орган не набув статус кредитора у цій справі. На думку скаржника, керівник боржника правомірно одноособово провів інвентаризацію активів і пасивів боржника, оскільки на момент її проведення були відсутні інші працівники цього підприємства. Зазначає скаржник також, що поданий до суду план санації відповідає вимогам законодавства.
24.          10.08.2020 від ліквідатора ТОВ "Комплектбілдінг" Шимана Є.О. на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшло доповнення до касаційної скарги на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 07.07.2020 у справі № 904/4419/19.

Б.           Доводи, викладені у відзиві на касаційну скаргу.
25.          Відзиву на касаційну скаргу від інших учасників справи до Верховного Суду не надходило. 

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
А. Оцінка аргументів учасників справи
і висновків судів першої й апеляційної інстанцій
А.             Щодо суті касаційної скарги.
26.          Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що відповідно до частин першої, другої статті 300 Господарського процесуального кодексу України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
27.          Оцінивши доводи касаційної скарги та здійснивши перевірку правильності застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваних постанови місцевого господарського суду та постанови суду апеляційної інстанції, колегія суддів касаційної інстанції дійшла висновку про залишення скарги без задоволення з огляду на таке.
28.          Щодо права ГУ ДПС у м. Києві на оскарження постанови місцевого господарського суду про визнання боржника банкрутом у даній справі, колегія суддів Верховного Суду відзначає наступне. 
29.          Відповідно до частин першої, другої статті 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується; зокрема, державні органи мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду.
30.          Згідно з частиною першою статті 254 цього Кодексу учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.
31.          Частиною першою статті 269 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
32.          Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (частина четверта статті 269 Господарського процесуального кодексу України).
33.          Відповідно до статті 1 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» до учасників у справі про банкрутство належать у випадках, передбачених цим Законом, інші особи, які беруть участь у провадженні у справі про банкрутство.
34.          Пунктом 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України (далі -ПК України) передбачено, що контролюючі органи зокрема, здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків (підпункт 19-1.1.1 пункту 19-1.1 цієї статті); звертаються до суду у випадках, передбачених законодавством (підпункт 19-1.1.45 пункту 19-1.1 цієї статті).
35.          За змістом пункту 19-3.1 статті 19-3 цього Кодексу державні податкові інспекції: здійснюють сервісне обслуговування платників податків; здійснюють реєстрацію та ведення обліку платників податків та платників єдиного внеску, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням; формують та ведуть Державний реєстр фізичних осіб-платників податків, Єдиний банк даних про платників податків-юридичних осіб, реєстри, ведення яких покладено законодавством на контролюючі органи; виконують інші функції сервісного обслуговування платників податків, визначені законом.
36.          Підпунктом 20.1.43 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що - контролюючі органи мають право проводити у визначеному законодавством порядку перевірку показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування та із своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплатою усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, виконанням законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
37.          Відповідно до пункту 41.1 статті 41 ПК України контролюючими органами є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову, державну митну політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового та митного законодавства, законодавства з питань сплати єдиного внеску та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, його територіальні органи.
38.          Документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема, порушено провадження у справі про визнання банкрутом платника податків або подано заяву про зняття з обліку платника податків (підпункт 78.1.7 пункту 78.1 статті 78 ПК України).
39.          За змістом наведених норм контролюючим органам державою делеговано повноваження контролю і справляння податків із суб`єктів підприємницької діяльності; функції контролю здійснюються шляхом проведення документальних позапланових перевірок, зокрема, у разі якщо розпочато процедуру припинення юридичної особи чи порушено провадження у справі про визнання банкрутом платника податків. 
40.          Як встановлено судом апеляційної інстанції з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань вбачається, що ТОВ «Комплектбілдінг» з 30.03.2015 перебуває на обліку у Головному управлінні ДПС у м. Києві, ДПІ у Дарницькому районі (39439980), як платник податків. 
41.          Судом апеляційної інстанції встановлено, що відповідно до Положення про Головне управління ДПС у місті Києві, затвердженого наказом Державної податкової служби України № 81 від 12.02.2020, Головне управління ДПС у місті Києві, як територіальний орган ДПС України, що забезпечує реалізацію повноважень ДПС на території міста Києва, є контролюючим органом, до компетенції якого входить проведення документальної позапланової перевірки платника податків, щодо якого порушено провадження у справі про визнання банкрутом, а також звернення до господарського суду у справу про банкрутство боржника-платника податків у разі наявності у боржника заборгованості перед державою щодо сплати податкових платежів до державного бюджету.
42.          Суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що ГУ ДПС у м. Києві має процесуальне право заперечувати судові рішення у цій справі, в порядку статті 254 Господарського процесуального кодексу України, як особа, яка не брала участі у справі, а суд вирішив питання про її права та обов`язки, оскільки введення ліквідаційної процедури на стадії санації боржника-платника податків, що здійснюється його керівником, відповідно до положень статті 94 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», може мати наслідком припинення його господарської діяльності та погашення його податкових зобов`язань перед державою за недостатністю у боржника активів для їх задоволення.
43.          Такі висновки суду апеляційної інстанції щодо права контролюючого органу на оскарження постанови місцевого господарського суду у даній справі про банкрутство ТОВ «Комплектбілдінг» колегія суддів Верховного Суду вважає законними, обґрунтованими та такими, що узгоджуються із сталою судовою практикою Верховного Суду, зокрема, у постановах від 21.02.2018 у справі № 904/809/17, від 14.03.2018 у справі № 904/1853/17, від 14.11.2019 у справі № 908/2480/18, від 28.11.2019 у справі 908/1782/18. 
44.          Стосовно переходу від процедури санації боржника його керівником, у відповідності до положень статті 94 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», до процедури ліквідації боржника колегія суддів Верховного Суду виходить з наступного.
45.          Як зазначалося вище ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 09.10.2019, зокрема, було відкрито провадження у справі про банкрутство ТОВ "Комплектбілдінг" в порядку статті 94 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом».
46.          Відповідно до норм статті 94 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» про порушення справи про банкрутство боржника з метою проведення керівником процедури санації до подання кредиторами заяви про порушення справи про банкрутство за таких умов: за наявності плану санації та письмової згоди всіх забезпечених кредиторів, а також кредиторів, загальна сума вимог яких перевищує 50 відсотків кредиторської заборгованості боржника згідно з даними його бухгалтерського обліку, на впровадження зазначеного плану та на призначення керуючим санацією керівника боржника. Для проведення санації боржника його керівником з урахуванням особливостей, передбачених цією статтею, керівник боржника звертається у встановленому цим Законом порядку до господарського суду із заявою про порушення справи про банкрутство. До заяви керівника боржника додаються план санації боржника, погоджений з кредиторами, що дали згоду на її проведення, письмова згода кредиторів на призначення керуючим санацією керівника боржника та пропозиція щодо кандидатури розпорядника майна.
47.          Відповідно до статті 29 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» план санації має містити заходи щодо відновлення платоспроможності боржника. План санації має передбачати строк відновлення платоспроможності боржника. Платоспроможність вважається відновленою за відсутності ознак неплатоспроможності, визначених цим Законом. План санації може містити умови про: виконання зобов`язань боржника третіми особами; задоволення вимог кредиторів іншим способом, що не суперечить законодавству; відшкодування коштів, витрачених на проведення зборів акціонерів та (або) засідань органів управління боржника відповідно до цього Закону. План санації обов`язково повинен передбачати забезпечення погашення заборгованості боржника з виплати заробітної плати. Схвалений комітетом кредиторів план санації (зміни до нього) та протокол засідання комітету кредиторів про введення процедури санації подаються арбітражним керуючим до господарського суду. Рішення комітету кредиторів мають бути обґрунтованими, містити викладення обставин та підстав, якими керувалися кредитори під час їх прийняття.
48.          Заходами щодо відновлення платоспроможності боржника, які містить план санації, можуть бути: реструктуризація підприємства; перепрофілювання виробництва; закриття нерентабельних виробництв; відстрочення та/або розстрочення платежів або прощення (списання) частини боргів, про що укладається мирова угода; ліквідація дебіторської заборгованості; реструктуризація активів боржника відповідно до вимог цього Закону; продаж частини майна боржника; виконання зобов`язань боржника власником майна боржника та його відповідальність за невиконання взятих на себе зобов`язань; відчуження майна та погашення зобов`язань боржника шляхом заміщення активів; звільнення працівників боржника, які не можуть бути задіяні в процесі виконання плану санації; одержання кредиту для виплати вихідної допомоги працівникам боржника, які звільняються згідно з планом санації, що відшкодовується відповідно до вимог цього Закону позачергово за рахунок продажу майна боржника; інші способи відновлення платоспроможності боржника.
49.          Отже, план санації має містити ряд істотних умов, які підлягають юридичній та економічній оцінці на предмет досягнення основної мети процедури санації - відновлення платоспроможності боржника шляхом погашення грошових вимог всіх кредиторів внаслідок реалізації плану санації.
50.          Виходячи з аналізу наведених норм, порушуючи провадження у праві про банкрутство відповідно до статті 94 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», необхідною та обов`язковою передумовою такого порушення, є надання належних доказів на підтвердження наявності всіх передумов для порушення провадження, саме за цією нормою на момент звернення боржника із відповідною заявою та обов`язкова перевірка судом першої інстанції змісту плану санації на відповідність вимогам статті Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом». 
51.          Як встановлено судом апеляційної інстанції, суд першої інстанції при наданні оцінки обставинам неплатоспроможності боржника не досліджував на відповідність поданого боржником плану санації вимогам статті 29 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом». 
52.          Судом апеляційної інстанції встановлено, що рішення засідання зборів кредиторів ТОВ «Комплектбілдінг», оформлені протоколами від 20.09.2019 та № 03/02/20-1 від 03.02.2020 не містять обґрунтованого викладення обставин та підстав, як для затвердження, так і для відхилення плану санації та звернення до Господарського суду Дніпропетровської області з відповідним клопотанням про визнання боржника банкрутом, переходу до ліквідаційної процедури. Крім того, суд першої інстанції не досліджував чи передбачає запропонований план санації строк відновлення платоспроможності боржника та чи містить він графік та джерела погашення вимог всіх кредиторів з урахуванням встановленої   Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» черговості.
53.          Крім того, судом апеляційної інстанції встановлено, що доданий до заяви про порушення справи про банкрутство план санації боржника містить звіти про фінансовий результат боржника, відповідно до якого станом на 31.12.2018 вартість активів ТОВ «Комплектбілдінг» складає 37 167 тис. грн, станом на 31.03.2019 складає 80 197 грн, станом на 30.06.2019 складає 50   890 тис. грн, а матеріали справи не містять доказів на підтвердження вжитих керуючим санацією та розпорядником майна заходів з метою погашення існуючої кредиторської заборгованості. При цьому, ухвалою суду першої інстанції від 21.01.2020 визнані грошові вимоги ТОВ «Фінансова компанія «Фінроял» у сумі 3 842 грн (1 - черга задоволення); 31 972 271,80 грн (4 - черга задоволення). Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що зазначені обставини спростовують висновки суду першої інстанції щодо відсутності активів, за рахунок яких можливо погасити кредиторську заборгованість та неспроможність ТОВ «Комплектбілдінг», відновити свою платоспроможність і задовольнити визнані судом вимоги кредиторів не інакше як через застосування ліквідаційної процедури. Також судом апеляційної інстанції вказано, що в плані санації зазначено, що основним його напрямком є операційна і фінансова реструктуризація, однак, як встановлено апеляційним господарським судом, у протоколі зборів кредиторів від 20.09.2019 рішення щодо реструктуризації не приймалося.            
54.          Також, переглядаючи постанову місцевого господарського суду про визнання ТОВ «Комплектбілдінг» банкрутом у даній справі, апеляційний господарський суд встановив, що суд першої інстанції не звернув увагу на допущені керуючим санацією та розпорядником майна боржника порушення при проведенні інвентаризації керівником боржника одноособово.
55.          Судом апеляційної інстанції встановлено, що відповідно до наявного в матеріалах справи Наказу від 15.01.2020 «Про проведення інвентаризації станом на 15.01.2020» на підприємстві боржника створено інвентаризаційну комісію у складі однієї особи та головою інвентаризаційної комісії призначено керуючого санації ТОВ «Комплектбілдінг» Локоть Олесю Русланівну . 
56.          Верховний Суд зауважує, що відповідно до пункту 5 Розділу І Положення про інвентаризацію активів та зобов`язань, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 02.09.2014 № 879, інвентаризація проводиться з метою забезпечення достовірності даних бухгалтерського обліку та фінансової звітності підприємства. Під час інвентаризації активів і зобов`язань перевіряються і документально підтверджуються їх наявність, стан, відповідність критеріям визнання і оцінка. При цьому забезпечуються: виявлення фактичної наявності активів та перевірка повноти відображення зобов`язань, коштів цільового фінансування, витрат майбутніх періодів; установлення лишку або нестачі активів шляхом зіставлення фактичної їх наявності з даними бухгалтерського обліку; виявлення активів, які частково втратили свою первісну якість та споживчу властивість, застарілих, а також матеріальних та нематеріальних активів, що не використовуються, невикористаних сум забезпечення; виявлення активів і зобов`язань, які не відповідають критеріям визнання.
57.          Пунктом 1 Розділу ІІ зазначеного Положення передбачено, що для проведення інвентаризації на підприємстві розпорядчим документом керівника підприємства створюється інвентаризаційна комісія з представників апарату управління підприємства, бухгалтерської служби (представників аудиторської фірми, централізованої бухгалтерії, суб`єкта підприємницької діяльності - фізичної особи, яка здійснює ведення бухгалтерського обліку на підприємстві на договірних засадах) та досвідчених працівників підприємства, які знають об`єкт інвентаризації, ціни та первинний облік (інженери, технологи, механіки, виконавці робіт, товарознавці, економісти, бухгалтери). Інвентаризаційну комісію очолює керівник підприємства (його заступник) або керівник структурного підрозділу підприємства, уповноважений керівником підприємства.
58.          Забороняється призначати головою робочої інвентаризаційної комісії для перевірки активів, що знаходяться на відповідальному зберіганні у тих самих матеріально відповідальних осіб, одного й того самого працівника два роки підряд. Матеріально відповідальні особи не включаються до складу робочої інвентаризаційної комісії для перевірки активів, що знаходяться у них на відповідальному зберіганні (пункт 2.4. Розділу ІІ Положення).
59.          Колегія суддів Верховного Суду погоджується із висновком апеляційного господарського суду про те, що інвентаризація майна боржника проведена одноособово керуючим санацією, якого включено до складу інвентаризаційної комісії, не може свідчити про достовірність даних інвентаризації та ставить під сумнів безсторонність, неупередженність, повноту її проведення. 
60.          Верховний Суд зауважує, що з метою проведення повної, об`єктивної та неупередженої  інвентаризації на підприємстві, у випадку відсутності інших працівників на підприємстві, окрім керівника, керівник не був позбавлений права залучити сторонніх спеціалістів, зокрема, аудиторську фірму, з метою виявлення всіх активів боржника та визначення їх вартості, що відповідало б меті інвентаризації. 
61.          Доводи касаційної скарги про правомірність проведеної інвентаризації активів та пасивів боржника колегія суддів касаційної інстанції відхиляє, з огляду на те, що висновки суду апеляційної інстанції ґрунтуються на здійсненій апеляційним судом оцінці доказів у справі в силу наданих йому законом повноважень відповідно до положень статті 269 Господарського процесуального кодексу України та не можуть бути переоцінені Верховним Судом, зважаючи на повноваження суду касаційної інстанції відповідно до статті 300 Господарського процесуального кодексу України щодо перевірки правильності застосування апеляційним судом норм матеріального і процесуального права на підставі встановлених фактичних обставин справи судом апеляційної інстанції.
62.          Верховний Суд звертає увагу, що передбачені статтею 94 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» особливості щодо передумов для порушення справи про банкрутство з метою здійснення провадження санації боржника його керівником враховуються та застосовуються разом із загальними передумовами, що передбачені універсальними нормами цього   закону, в частині, в якій не врегульовані та не суперечать наведеними особливостями, та сукупно складають предмет спору у справі про банкрутство, що ініційована за заявою боржника з метою здійснення провадження санації його керівником.
63.          Відповідно до частини сьомої статті 16 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» суд відмовляє у відкритті провадження (проваджень) у справі про банкрутство, якщо, зокрема: заявником не доведено наявності підстав для відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство.
64.          А тому, з урахуванням наведених положень статті 94 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» відсутність або недотримання будь-якої із передумов для порушення справи про банкрутство за правилами цієї статті Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» (чи то особливих, чи то загальних) виключає існування підстав для відкриття провадження у цій справі та можливість здійснення судом провадження у справі про банкрутство. аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 28.11.2019 у справі №   908/1782/18.
65.          Безпідставність відкриття провадження у справі про банкрутство через відсутність (недоведення) підстав для відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство), враховуючи специфіку порушення справи про банкрутство за заявою боржника з метою проведення його керівником процедури санації до подання кредиторами заяви про порушення справи про банкрутство, створює перешкоди для подальшого провадження у цій справі та виключає застосування до боржника передбачених Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» процедур.
66.          Відтак здійсненне у справі провадження не може вважатися законним з моменту його порушення. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16.01.2020 у справі №   908/569/19.
67.          За встановлених обставин, колегія суддів Верховного Суду вважає, що суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку, що місцевим судом було безпідставно відкрито ліквідаційну процедуру постановою Господарського суду Дніпропетровської області від 19.02.2020 за відсутності необхідних передумов для порушення та здійснення провадження у справі про банкрутство за процедурою, передбаченої статтею 94 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», у зв`язку з чим скасував постанову суду першої інстанції про визнання ТОВ "Комплектбілдінг" банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури та закрив справу про банкрутство №   904/4419/19.
68.          Враховуючи викладене, колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку про правильність застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваної постанови та про відсутність підстав для зміни чи скасування законного та обґрунтованого судового рішення, у зв`язку з чим Суд відмовляє в задоволенні касаційної скарги. 
69.          Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд касаційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. У даній справі Верховний Суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в касаційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду апеляційної інстанції.
Б.           Висновки щодо застосування норми права
70.          Безпідставність відкриття провадження у справі про банкрутство через відсутність (недоведення) підстав для відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство), враховуючи специфіку порушення справи про банкрутство за заявою боржника з метою проведення його керівником процедури санації до подання кредиторами заяви про порушення справи про банкрутство, створює перешкоди для подальшого провадження у цій справі та виключає застосування до боржника передбачених Законом України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» процедур. Відтак здійсненне у справі провадження не може вважатися законним з моменту його порушення. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16.01.2020 у справі № 908/569/19.

В.           Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
71.          Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду дійшов висновків про те, що постанова апеляційного господарського суду у справі прийнята з повним, всебічним та об`єктивним з`ясуванням обставин, які мають значення для справи, із дотриманням норм матеріального та процесуального права. Враховуючи вищевикладене та керуючись пунктом 1 частини першої статті 308, статтею 309 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю «Комплектбілдінг» Шимана Євгена Олександровича за вх. № 5835/2020 підлягає залишенню без задоволення, а прийнята у справі постанова Центрального апеляційного господарського суду від 07.07.2020 - залишенню без змін.

Г.           Розподіл судових витрат
72.          У зв`язку з тим, що Суд відмовляє в задоволенні касаційної скарги та залишає без змін раніше ухвалене судове рішення Суд покладає на скаржника витрати зі сплати судового збору за подання касаційної скарги.

          Керуючись статтями 300, 301, пунктом 1 частини першої статті 308, статтею 309, 315 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду,

П О С Т А Н О В И В :

1.    Касаційну скаргу ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю «Комплектбілдінг» Шимана Євгена Олександровича за вх. № 5835/2020 залишити без задоволення. 
2.      Постанову Центрального апеляційного господарського суду від 07.07.2020 у справі №   904/4419/19 залишити без змін.
3.   Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Головуючий                                                                                          В.Г. Пєсков
Судді                                                                                                    О.О. Банасько
                                                                                                    Л.Й. Катеринчук