ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

03 листопада 2020 року 	м. Дніпро	справа № 203/3901/20	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого  судді  Панченко О.М. (доповідач),
суддів:                        Іванова С.М., Чередниченка В.Є.,     

за участю секретаря судового засідання Чорнова Є.С., 

розглянувши у відритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою Дніпропетровської обласної організації політичної партії "Команда Дніпра" 
на рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 30 жовтня 2020 року у справі № 203/3901/20 
за позовом Дніпропетровської обласної організації політичної партії "Команда Дніпра"   
до Дільничної виборчої комісії виборчої дільниці № 121296 з місцевих виборів 25 жовтня 2020 року         
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

встановив:

29 жовтня 2020 року Дніпропетровська обласна організація політичної партії «Команда Дніпра» (надалі позивач) звернулась до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до Дільничної виборчої комісії виборчої дільниці №121296 з місцевих виборів 25 жовтня 2020 року (надалі відповідач), в якій просила:
-          визнати протиправними дії Дільничної виборчої комісії виборчої дільниці №121296 з місцевих виборів 25 жовтня 2020 року, що виявилися у підрахунку голосів та складання протоколів про підрахунок голосів на виборчій дільниці №121296;
-          визнати недійсними голосування на виборчій дільниці №121296 на місцевих виборах 25 жовтня 2020 року.
Рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 30.10.2020 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, скаржник оскаржив його в апеляційному порядку. 
В апеляційній скарзі скаржник посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права.
У скарзі зазначає, що до позовної заяви на підтвердження фактів, на які він посилався, надано витяг з ЄРДР, згідно з яким, 26.10.2020 року Дніпровським відділом поліції ГУНП в Дніпропетровській області відкрито кримінальне провадження. Органом досудового розслідування встановлено, що надійшли повідомлення про непоодинокі випадки перешкоджанню здійснення виборчого права на дільницях у м. Дніпро, а саме - ухиляння членів виборчої комісії від виконання обов`язків у роботі комісії без поважних причин, що призвело до неможливості встановлення підсумків голосування у відповідному виборчому окрузі.
Зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідач відзив на позовну заяву не подав, проте надав лише суду протоколи по виборчій дільниці, які позивачу надано для огляду в день судового засідання. Частина протоколів є копіями. У протоколах наявні виправлення та розбіжності у підписантах з боку спостерігачів. Оскаржене рішення не містить посилань щодо дослідження протоколів. 
Скаржник вважає, що факт наявності протоколу не може підтверджувати правильність підрахунку голосів та не спростовує позовні вимоги позивача. Безперервні протоколи засідання виборчої комісії відповідачем до суду не надавались та не вивчались, у зв`язку з чим неможливо стверджувати, що до відповідача не надходили скарги на їх дії.
Зазначає, що оскільки 25 жовтня 2020 року відбулося голосування на місцевих виборах в Дніпропетровській області, 26.10.2020 року, Дільничною виборчою комісією №121337 при підрахунку голосів та встановлені результатів виборів на місцевих виборах не враховано, що внаслідок грубого порушення вимог діючого законодавства про вибори, результати голосування на цій виборчій дільниці встановити не можливо. 
Вказує, що вищевказані факти також стали підставою для відкриття кримінального провадження (копія витягу з ЄРДР є в матеріалах справи).
На думку скаржника, доведеними є факти, які свідчать про неможливість встановлення результатів виборів через порушення вимог Виборчого кодексу України, відповідач мав визнати недійсними результати виборів на цій дільниці, чого ним протиправно не вчинено.
У відповідача не було можливості встановити результати виборів на своїй дільниці, через що голосування повинно бути визнано недійсним. 
Порушення, які мали місце на виборчій дільниці суттєво вплинули на результати голосування і не дають можливості з достовірністю визначити результати волевиявлення виборців.
Також скаржник посилається на судову практику Верховного Суду, практику Європейського суду з прав людини.
Просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове - про задоволення позову.

Відповідач правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

В судовому засіданні представник скаржника доводи апеляційної скарги підтримав, просив її задовольнити.
Представник відповідача, належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги дотримання судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, в процесі розгляду справи судом не було встановлено жодних порушень, передбачених ч. 1 ст.252 ВК України. Представник позивача не зміг пояснити суду, в чому саме полягали порушення на виборчій дільниці № 121296 в процесі підрахунку голосів та складання протоколів про підрахунок голосів на даній виборчій дільниці, а також які дії слід зобов`язати вчинити дільничній виборчій комісії виборчої дільниці №121296. 

Колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції та зазначає наступне.
Основними нормативними актами, що регулюють спірні правовідносини є Конституція України, Виборчий кодекс України.
Відповідно до ст. 69, 71 Конституції України народне волевиявлення здійснюється через вибори, референдум та інші форми безпосередньої демократії.
Вибори до органів державної влади та органів місцевого самоврядування є вільними і відбуваються на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування.
Виборцям гарантується вільне волевиявлення.
Згідно з преамбулою Виборчого кодексу України, цей кодекс відповідно до Конституції України визначає гарантії права громадян на участь у виборах, регулює підготовку та проведення виборів Президента України, народних депутатів України, депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, сільських, селищних, міських, районних у містах рад, сільських, селищних, міських голів.
Частиною 1 ст. 32 Виборчого кодексу України встановлено, що в Україні утворюються і діють передбачені цим Кодексом виборчі комісії як незалежні органи адміністрування виборчих процесів, які відповідно до своїх повноважень забезпечують здійснення визначених Конституцією України та цим Кодексом основних принципів виборчого права, засад виборчого процесу, реалізацію виборчих прав громадян України, підготовку та проведення виборів.
Відповідно до ч. 1, 4, 5 ст. 33 Виборчого кодексу України виборчі комісії є спеціальними колегіальними органами, уповноваженими організовувати підготовку та проведення виборів і забезпечувати реалізацію виборчих прав громадян України, додержання та однакове застосування виборчого законодавства.
Територіальні виборчі комісії в межах повноважень, визначених цим Кодексом, забезпечують організацію підготовки та проведення місцевих виборів.
Територіальні виборчі комісії є комісіями вищого рівня щодо всіх дільничних виборчих комісій з відповідних місцевих виборів.
Дільничні виборчі комісії в межах повноважень, визначених цим Кодексом, забезпечують організацію підготовки та проведення загальнодержавних і місцевих виборів у межах відповідних виборчих дільниць.
Частиною 1 ст. 251 Виборчого кодексу України передбачено, що дільнична виборча комісія на своєму засіданні складає протокол про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці з кожних місцевих виборів по кожному виборчому округу, в яких проводилося голосування на виборчій дільниці.

Відповідно до ч. 1 ст. 250 Виборчого кодексу України підсумкове засідання дільничної виборчої комісії розпочинається після закінчення голосування виборців на виборчій дільниці і проводиться у тому самому приміщенні, де відбувалося голосування. Підсумкове засідання проводиться без перерви і закінчується після складення та підписання протоколів про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці.

Згідно з ч. 1 ст. 252 Виборчого кодексу України дільнична виборча комісія може визнати голосування на виборчій дільниці недійсним у разі встановлення нею порушень вимог цього Кодексу, внаслідок яких неможливо достовірно встановити результати волевиявлення виборців, лише за таких обставин:
1) випадків незаконного голосування (заповнення, опускання виборчого бюлетеня до виборчої скриньки за виборця іншою особою, крім випадків, передбачених частинами п`ятою, десятою статті 248 цього Кодексу; голосування особами, які не мають права голосу на відповідних виборах; голосування особами, які не включені до списку виборців на виборчій дільниці або включені до нього безпідставно; голосування особою більше ніж один раз) у кількості, що перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів;
2) знищення або пошкодження виборчої скриньки (скриньок), що унеможливлює встановлення змісту виборчих бюлетенів, якщо кількість цих бюлетенів перевищує 5 відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів;
3) виявлення у виборчих скриньках виборчих бюлетенів у кількості, що перевищує більше ніж на 10 відсотків кількість виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці з відповідних місцевих виборів.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, проведення підсумкового засідання дільничної виборчої комісії підтверджується протоколами про підрахунок голосів виборців, копії яких наявні в матеріалах справи.

Колегія суддів зазначає, що позивач, заявивши, зокрема, вимогу про визнання протиправними дій «Дільничної виборчої комісії виборчої дільниці №121296 з місцевих виборів 25 жовтня 2020 року, що виявилися у підрахунку голосів та складання протоколів про підрахунок голосів на виборчій дільниці №121296», не обґрунтував, чому на його думку дії відповідача є протиправними, та які саме порушення мали місце під час підрахунку голосів та складанні протоколів про підрахунок голосів на виборчій дільниці №121296, в чому конкретно полягає порушення його права. Доводи позивача не конкретизовані, мають загальні висловлювання, що унеможливлює встановлення обставин порушення його прав. 

Частиною 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, тобто судовому захисту підлягають саме порушені права, свободи або законні інтереси. 
Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених права чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
Проте у цій справі позивачем не доведено обставин порушення його права або законного інтересу, за захистом якого (яких) він звернувся, що є підставою для відмови у задоволенні позову.
Крім того, судом першої інстанції обґрунтовано відхилено посилання позивача на факт внесення заяви про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.157 ч.5 КК України до ЄРДР, як на доказ порушень з боку дільничної виборчої комісії виборної дільниці №121296, оскільки витяг з ЄРДР підтверджує лише факт реєстрації кримінального провадження за №12020040030001934. Станом на момент розгляду справи досудове розслідування не завершено, факти перешкоджання здійсненню виборчого права не встановлені. Також зі змісту витягу неможливо встановити, що обставинами, які стали підставою для звернення до органів внутрішніх справ щодо перешкоджання здійсненню виборчого права, стосуються саме виборчої дільниці № 121296. 

Щодо посилань скаржника на протоколи про підрахунок голосів, колегія суддів зазначає наступне.
В позовній заяві відсутні будь-які посилання на протоколи, їх недоліки тощо. При цьому, позивачем не обґрунтовано, чому він не ознайомився з протоколами до звернення з позовом до суду, не обґрунтовував цим позов.

Відповідно до ч. 1, 5 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Суд апеляційної інстанції не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції.

За таких обставин, колегія суддів доходить висновку, що суд першої інстанції об`єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, та ухвалив судове рішення без порушення норм матеріального і  процесуального права; доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а  тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись статтями 272, 273, 278, 315, 316, 321, 322, 327, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

постановив:

Апеляційну скаргу Дніпропетровської обласної організації політичної партії "Команда Дніпра" залишити без задоволення.
Рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 30 жовтня 2020 року у справі № 203/3901/20 залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.
   
Головуючий   суддя                                                                      О.М. Панченко 

                               суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко