УХВАЛА

26 листопада 2020 року 
Київ
справа №640/22632/19
адміністративне провадження №К/9901/14800/20

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Калашнікової О.В., у порядку підготовки до касаційного розгляду справи за касаційною скаргою Національного банку України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 лютого 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 травня 2020 року у справі №640/22632/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного банку України, третя особа - Акціонерне товариство "Державний ощадний банк України", про визнання протиправними та скасування рішення, -
у с т а н о в и в :
До Верховного Суду надійшла касаційна скарга Національного банку України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 лютого 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 травня 2020 року у справі №640/22632/19.
Ухвалою Верховного Суду від 17 червня 2020 року відкрито касаційне провадження у вказаній справі.
Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 вересня 2020 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя-доповідач) Калашнікова О.В., судді: Білак М.В., Губська О.А., касаційну скаргу передано судді-доповідачу.
У касаційній скарзі та відзивах усі учасники справи заявили клопотання про розгляд справи за їх участі.
Вирішуючи дане клопотання, касаційний суд виходить з наступного.
Згідно з імперативними вимогами статті 341 КАС України суд касаційної інстанції у касаційному порядку: переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги; на підставі встановлених фактичних обставин справи лише перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Крім того, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним; вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу; надавати перевагу одних доказів над іншими; збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази; приймати та розглядати вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції; допускати зміну предмета або підстав позову.
Відповідно до статті 340 КАС України суддя-доповідач одноособово в порядку підготовки справи до касаційного розгляду вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами, а також вирішує питання стосовно призначення справи до розгляду у судовому засіданні чи у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Згідно з ухвалою про відкриття провадження у цій справі сторонам була надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, зокрема скаржнику подати доповнення до касаційної скарги; іншим учасникам справи подати відзив на касаційну скаргу (у формі, встановленій частинами першою та другою статті 338 КАС України з висловленням позиції стосовно кожної з підстав касаційного оскарження, а саме, неправильного застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права); учасникам справи повідомити суд про обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, а також подати інші свої міркування та заперечення відповідно до частини четвертої статті 340 КАС України.
Вирішуючи заявлені клопотання, касаційний суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Зокрема, "публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 [Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод], захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок (пункт 25 рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany", № 8273/78).
Проте публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема, і у суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій, а тому Європейський суд з прав людини не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права.
Крім того, Європейський суд з прав людини визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі "Varela Assalino contre le Portugal" (пункт 28, №64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. У цій справі заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права. Європейський суд вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.
У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду, є доцільнішим, ніж усні слухання; розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім.
Аналогічні позиції підтримані та висловлені в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2018 року у справі № 668/13907/13-ц та від 21 травня 2018 року у справі № 361/3009/16-ц.
Враховуючи вимоги статті 343 КАС України, справа підлягає призначенню до розгляду у попередньому судовому засіданні.
Враховуючи викладене, а також те, що касаційний суд дійшов висновку про необхідність призначення слухання справи в попередньому судовому засіданні, яке має бути проведене без повідомлення учасників справи, у задоволенні клопотань про розгляд справи за участі сторін по справі - на цій стадії процесу слід відмовити.
Розгляд справи № 640/22632/19 в судах першої та апеляційної інстанцій відбувався в закритому судовому засіданні.
Згідно з частинами 1, 8, 9 статті 10 КАС України розгляд справ в адміністративним судах проводиться відкрито, крім випадків, визначених цим Кодексом. Розгляд справи у закритому судовому засіданні проводиться у випадках, коли відкритий судовий розгляд може мати наслідком розголошення таємної чи іншої інформації, що охороняється законом, необхідності захисту особистого та сімейного життя людини, а також в інших випадках, визначених законом. Про розгляд справи у закритому судовому засіданні постановляється ухвала. Суд ухвалою може оголосити судове засідання закритим повністю або оголосити закритою його частину.
За таких обставин наявні підстави для призначення справи до розгляду в касаційному порядку у закритому судовому засіданні.
Керуючись статтями 10, 248, 340, 343, 355 КАС України, Верховний Суд
у х в а л и в :
1. Прийняти до провадження касаційну скаргу Національного банку України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 лютого 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20 травня 2020 року у справі №640/22632/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного банку України, третя особа - Акціонерне товариство "Державний ощадний банк України", про визнання протиправними та скасування рішення.
2. У задоволенні клопотань Національного банку України, ОСОБА_1 , Акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" про забезпечення їх участі у касаційному розгляді адміністративної справи - на стадії розгляду справи у попередньому судовому засіданні відмовити.
3. Закінчити підготовчі дії в адміністративній справі № 640/22632/19.
4. Призначити розгляд цієї справи у закритому попередньому судовому засіданні за наявними матеріалами без повідомлення та виклику учасників справи колегією у складі трьох суддів на 27 листопада 2020 року у приміщенні Касаційного адміністративного суду за адресою: м. Київ, вул. Московська, 8, корпус 5.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною і оскарженню не підлягає.

...........................

О.В. Калашнікова,
Суддя Верховного Суду