П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

28 жовтня 2020 р.	м.Одеса	Справа № 420/4822/19	

 	                     Головуючий в 1 інстанції: Цховребова М.Г.                      рішення суду першої інстанції прийнято у м. Одеса                      10 червня 2020 року 	

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:
судді-доповідача:                                                  Яковлєва О.В.,
суддів                                                                      Градовського Ю.М., Крусяна А.В.,
при секретарі                                                            Голобородько Д.В.,

за участі:
апелянта                                                             ОСОБА_1 ,                                        
представників відповідача                                        Бойко Г.В., Слободяника О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 10 червня 2020 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, в особі дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, за участі третіх осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач звернувся до суду з позовом у якому заявлено вимоги Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури Одеської області, в особі дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області про визнання протиправним та скасування рішення від 14 травня 2019 року про порушення дисциплінарної справи № 152/19.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 10 червня 2020 року відмовлено у задоволені позовних вимог.
Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням позивачем подано апеляційну скаргу з якої вбачається про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а тому просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги.
Вимоги апеляційної скарги обґрунтовано тим, що судом першої інстанції зроблено помилковий висновок про відмову у задоволенні позовних вимог, так як дисциплінарна палата Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області безпідставно відкрила спірне дисциплінарне провадження на підставі необґрунтованої скарги ОСОБА_3 .
При цьому, апелянт зазначає, що судом першої інстанції безпідставно перекладено на нього тягар доказування у даній справі, а також надано правову оцінку аудіозапису невідомого походження, як доказу, що підтверджує факт вчинення позивачем спірного дисциплінарного проступку.

В свою чергу, апелянт вважає, що у його діях відсутній склад дисциплінарного проступку та ним не вчинено порушень жодного правила адвокатської етики.
Крім того, апелянт зазначає, що особа яка здійснювала попередню перевірку відомостей про вчинення адвокатом дисциплінарного проступку не мала голосувати за прийняття рішення про відкриття дисциплінарного провадження у справі.
В свою чергу, відповідачем та ОСОБА_3 подано відзиви на отриману апеляційну скаргу, з яких вбачається, що судом першої інстанції прийнято законне та обґрунтоване рішення про відмову у задоволені позовних вимог, так як дисциплінарною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області правомірно відкрито спірне дисциплінарне провадження за наслідком отримання скарги ОСОБА_3 на позивача.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що подана апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 14 січня 2019 року від ОСОБА_3 до дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області надійшла скарга на дії адвоката ОСОБА_1 . 
При цьому, подана скарга обґрунтована тим, що адвокат ОСОБА_1 свідомо нехтує Правилами адвокатської етики та положеннями ЗУ «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», зокрема, таємно від неї та її представника наполегливо намагається спілкуватися з її малолітньою донькою по суті справи № 522/18403/16-ц, намагаючись донести до дівчинки свідомо неправдиву інформацію стосовно фактичних обставин справи та обсягу прав і обов`язків сторін. Фактично адвокат ОСОБА_1 здійснює тиск на дитину з метою схилення її до зміни своєї позиції, в якій зацікавлений його клієнт.
Крім того, 26 грудня 2018 року, адвокат ОСОБА_1 разом з ОСОБА_4 та неустановленою особою (сторонній чоловік) в позапроцесуальний спосіб спілкувались з дитиною скаржника у дворі біля її дому та повідомили їй свідомо неправдиву інформацію стосовно прийняття судами рішень по суті справи, яка розглядається в судах з 2016 року.
Також, скаржником зазначено, що адвокат ОСОБА_1 налаштовував її доньку проти неї та здійснював психологічний тиск на малолітню дитину, звужуючи її обсяг прав та обов`язків, нав`язуючи їй позицію про те, що нібито всі рішення за неї приймає мати.
При цьому, вказану розмову записано на диктофон іншою дитиною, запис якої додано до скарги.
Крім того, на переконання скаржника, після вищевказаної зустрічі, у доньки відбулося психологічне потрясіння, яке відобразилося на стані її здоров`я та призвело до астено-неврологічного синдрому. 
В свою чергу, дорученням заступника голови дисциплінарної палати КДКА Одеської області В.М. Новицького № 120/0/4-19 від 14 січня 2019 року (т.1 а.с.70) члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області Федорченка А.М. уповноважено провести перевірку відомостей, викладених в скарзі ОСОБА_3 на дії адвоката ОСОБА_1 . 
Супровідним листом № 14/0/9-19 від 14 січня 2019 року (т.1 а.с.88) повідомлено позивача про те, що на адресу КДКА Одеської області надійшла скарга від ОСОБА_3 .
Також у даному листі, у порядку перевірки відомостей про дисциплінарний проступок, позивачу запропоновано у строк до 24 січня 2019 року надати Дисциплінарній палаті КДКА Одеської області письмові пояснення по суті питань, порушених у вказані скарзі (заяві, поданні).
Вищезазначений лист, з додатками, отримано позивачем 25 січня 2019 року, про що свідчить повідомлення «Укрпошти» про вручення поштового відправлення. (т.1 а.с.90)
В свою чергу, 28 січня 2019 року позивачем до КДКА подано пояснення, у яких зазначено, зокрема, що події, описані в скарзі ОСОБА_3 , він не визнає, а ткож зазначає, що в скарзі ОСОБА_3 не зазначено жодних доказів на підтвердження обставин, які на її думку є порушенням адвокатської етики.
Крім того, позивачем зазначено, що 25 грудня 2018 року він разом із ОСОБА_4 дізналися у мережі «Інтернет» з «Єдиний державний реєстр судових рішень» про те, що вони виграли довгоочікуваний суд (Касаційна інстанція), постановою якого рішення судів першої та апеляційної інстанції по справі № 522/18403/16-ц, а тому 26 грудня 2018 року, ОСОБА_4 (батько та друг дитинства позивача) запросив позивача поїхати разом з ним на зустріч із його донькою, і просив підтримати його під час першого побачення з нею після дворічної вимушеної перерви, зауваживши на тому, що у зв`язку з тим, що вони добре знайомі то вона повірить тільки позивачу. 
Згодом, на вимогу та за погодженням з батьком, позивач розповів ОСОБА_5 про те, що рішення Приморського районного суду м. Одеси та Апеляційного суду Одеської області скасовані, і більше немає перешкод в їх спілкуванні. 
Все це відбувалось за особистим погодженням з ОСОБА_3 , яка написала у «вайбері» « ОСОБА_6 гуляет во дворе, Вас нет» « ОСОБА_7 не против встреч, только впредь прошу договариваться заранее», а також, за погодженням із її законним батьком який перебував поруч, отже спілкування проходило в його присутності, та він надав позивачу певний дуже стислий час для цього.
При цьому, на переконання позивача, будь-якого тиску на дітей друзів позивача він ніколи не здійснював та не планує таке робити в майбутньому, дуже поважає своє призначення та суворо дотримується адвокатської етики, а також неухильно дотримується Закону як в роботі так і в приватному житті.
Відповідно до витягу з протоколу № 23 засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 12 березня 2019 року (т.1 а.с.100)   ОСОБА_2 , який доповів про обставини, що зазначені в скарзі ОСОБА_3 на дії адвоката ОСОБА_1 , та повідомив про необхідність продовження перевірки.
В свою чергу, дисциплінарна палата, розглянувши скаргу ОСОБА_3 на дії адвоката Грицюка О.О., матеріали перевірки № 152/19, ухвалила рішення про продовження перевірки за скаргою ОСОБА_3 на дії адвоката ОСОБА_1 .
При цьому, 13 травня 2019 року членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області ОСОБА_2 , розглянувши матеріали перевірки відомостей, викладених у скарзі ОСОБА_3 складено довідку (т.1 а.с.105-107), у якій, керуючись положеннями ст.ст. 33 ,34, 36, 38 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», запропоновано порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 . 
Відповідно до витягу з протоколу № 25 засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 14 травня 2019 року (т.1 а.с.108), вирішено порушити дисциплінарну справу за скаргою ОСОБА_3 на дії адвоката ОСОБА_1 , у зв`язку з наявністю в діях адвоката ОСОБА_1 ознак складу дисциплінарного проступку.
Відповідно до рішення про порушення дисциплінарної справи від 14 травня 2019 року, провадження № 152/19, реєстраційний № 152/0/14-2/2019 дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області, керуючись ст.ст. 4, 21, 33, 34, 36, 38, 39 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ст. 45, п. 4 ч. 1 ст. 52 Правил адвокатської етики (в редакції 2017 року), вирішила порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 (Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 18.09.2012 року № 2324, видане КДКА Одеської області) за наявністю в його діях ознак дисциплінарного проступку.
Зазначене рішення та довідку отримано позивачем 17 травня 2019 року, про що свідчить розписка позивача. (т.1 а.с.114)
Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Національної асоціації адвокатів України № VII-012/2019 від 31 липня 2019 року (т.2 а.с.226-229) скаргу адвоката ОСОБА_1 на вищевказане рішення залишено без задоволення.
Не погоджуючись з рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 14 травня 2019 року про порушення дисциплінарної справи (провадження № 152/19, реєстраційний № 152/0/14-2/2019), позивач оскаржив його в судовому порядку.
За наслідком встановлення обставин справи, судом першої інстанції зроблено висновок про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог, так як відповідачем правомірно прийнято оскаржуване рішення про порушення дисциплінарної справи, з чим погоджується колегія суддів, з огляду на наступне.

Так, Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.
Згідно ч. 1 ст. 33 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Частиною 2 вказаної статті встановлено, що дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Частиною 3 вказаної статті встановлено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку у вигляді порушення правил адвокатської етики.
Згідно ч. 1 ст. 36 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
Частиною 2 вказаної статті встановлено, що не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.
Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).
Згідно ч. 1 ст. 37 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Згідно ч. 1 ст. 38 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Частиною 2 вказаної статті встановлено, що член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Частиною 3 вказаної статті встановлено, що заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Згідно ч. 1 ст. 39 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Частиною 2 вказаної статті встановлено, що рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Частиною 3 вказаної статті встановлено, що рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
Згідно ст. 45 Правил адвокатської етики, які затверджені звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09 червня 2017 року, у відносинах з іншими учасниками судового провадження адвокат повинен: бути стриманим і коректним; реагувати на неправильні дії або вислови цих осіб у формах, передбачених законом, зокрема у формі заяв, клопотань, скарг тощо; бути тактовним при допиті підсудних, потерпілих, сторін у цивільному процесі, свідків та інших осіб.
Згідно п. 4 ч. 1 ст. 51 Правил адвокатської етики, адвокат не повинен допускати спілкування з клієнтом іншого адвоката без згоди останнього з приводу доручення, яке їм виконується.

Колегією суддів встановлено, що оскаржуваним рішенням кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Одеської області від 14 травня 2019 року (провадження №152/19) порушено дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 за наслідком встановлення в його діях ознак дисциплінарного проступку.
В даному випадку, оскаржуваним рішенням встановлено наявність достатнього приводу та підстав вважати, що позивачем порушено правила адвокатської етики при спілкуванні з неповнолітньою донькою ОСОБА_3 (скаржник), так як позивач, як представник ОСОБА_4 (батько дитини) у судовому процесі, не був стриманим та коректним при спілкуванні з дитиною скаржника та провів відповідне спілкування без відома та згоди адвоката скаржника.
При цьому, як встановлено суб`єктом владних повноважень, вказані обставини знаходять своє відображення у наданих сторонами поясненнях та долученому до скарги аудіозаписі розмови ОСОБА_1 з неповнолітньою донькою скаржника.
Між тим, надаючи правову оцінку оскаржуваному рішенню суб`єкта владних повноважень, а також перевіряючи законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції у межах доводів та вимог апеляційної скарги позивача, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Так, з аналізу вищевикладених положень ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» вбачається, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки про результати перевірки відомостей скарги членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та матеріалів перевірки, дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

При цьому, з аналізу вищевикладених положень Правил адвокатської етики вбачається, що визначені в оскаржуваному рішенні дії позивача мають ознаки таких, що порушують відповідні етичні правила.
В свою чергу, як вбачається із зібраних матеріалів у справі, при прийнятті оскаржуваного рішення відповідачем досліджено доводи отриманої скарги, пояснення адвоката, а також зібрані у справі докази.
При цьому, колегія суддів зазначає, що дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є колегіальним органом.
В свою чергу, у межах розгляду даної справи адміністративним судом не вирішується питання доцільності прийняття оскаржуваного рішення колегіального органу, а перевіряється виключно дотримання процедури, а також наявність приводу та підстав для прийняття відповідних рішень, станом на момент їх прийняття, за наслідками чого суд може визнати протиправними такі рішення.
В даному випадку, вказаний висновок суду відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, що викладена в постанові від 27 березня 2019 року (справа № 688/3487/16-а).
Більш того, колегія суддів вважає, що у межах розгляду даної справи судом не може надаватись правова оцінка спірним діям позивача до прийняття кінцевого рішення у відповідній дисциплінарній справі, так як оскаржуване рішення про відкриття дисциплінарної справи лише констатує можливу наявність ознак дисциплінарного проступку у діях позивача, а не встановлює останні.
З аналогічних підстав колегія суддів не приймає посилань позивача на неможливість прийняття наданого скаржником аудіозапису, так як належна оцінка доказів вчинення позивачем спірних порушень також має здійснюватись у ході розгляду відповідної дисциплінарної справи.
Крім того, колегія суддів не приймає посилань апелянта на те, що доповідач ОСОБА_2 , який здійснював перевірку відомостей, викладених в скарзі ОСОБА_3 , не міг приймати участі у вирішенні питання про відкриття дисциплінарного провадження, так як відповідні обмеження не встановлені ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Також, колегія суддів не приймає посилань апелянта на допущене комісією порушення під час продовження розгляду поданої скарги, шляхом прийняття рішення про продовження перевірки скарги, оскільки відповідачу надано право перевищувати строки перевірки викладеної у скарзі інформації.
З іншого боку, як зазначалось вище, колегія суддів не має права надавати оцінку доцільності відповідному рішенню відповідачу про продовження строків перевірки, так як відповідач є колегіальним органом.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог у даній справі.

При цьому, судом першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 10 червня 2020 року - без змін.
Судові витрати, а саме сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги покласти на ОСОБА_1 .

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів після складання повного судового рішення, відповідно до вимог ст. 243 КАС України.

          Повний текст судового рішення складено 04 листопада 2020 року.

   Головуючий суддя 	 	Яковлєв О.В.	
   Судді	    	Градовський Ю.М.    Крусян А.В.