ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
27 жовтня 2020 року           справа №200/11780/19-а 

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді- доповідача Ястребової Л. В., суддів Гайдара А.В., Компанієць І.Д.,
секретар Харечко О.П.,
за участі представника відповідача Сенникова А.А.,
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року у справі № 200/11780/19-а (головуючий І інстанції Голошивець І.О., складене в повному обсязі 11 грудня 2019 року в м. Слов`янську Донецької області) за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

                                                     УСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області, в якому просила визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 04.06.2019 № 0001904003 в частині нарахування штрафних (фінансових) санкцій на суму 17000 грн. щодо знаходження на реалізації алкогольних напоїв без марки акцизного податку встановленого зразку та в частині нарахування штрафних (фінансових) санкцій на суму 6800 грн. щодо здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями на розлив для споживання на місці без статусу громадського харчування.
В обґрунтування позову зазначила, що як суб`єкт господарювання, здійснюючи реалізацію вин виноградних столових на розлив у тару на винос, не може самостійно, згідно до вимог законодавства, оклеювати марки акцизного податку ПЕТ - тару, в яку здійснюється розлив, оскільки розлив продукції здійснюється з тари, що вже маркована маркою акцизного податку, а акцизний податок з продукції сплачено виробником. В зв`язку з чим відповідачем необгрунтовано встановлено факт вчинення позивачем податкового правопорушення та відповідно оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 04.06.2019 в частині нарахування штрафних санкцій на суму 17000,00 грн. є протиправним та підлягає скасуванню в судовому порядку. Крім того зазначила, що під час перевірки посадовими особами не було встановлено факту продажу позивачем пива на розлив саме для споживання на місці, а матеріалами справи, зокрема актом перевірки, підтверджується право позивача на здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями (пивом), оскільки позивач має відповідну ліцензію.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 04.06.2019 №0001904003 в частині нарахування штрафних (фінансових) санкцій на суму 17000,00 грн. щодо знаходження на реалізації алкогольних напоїв без марки акцизного податку встановленого зразку та в частині нарахування штрафних (фінансових) санкцій на суму 6800,00 грн. щодо здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями на розлив для споживання на місці без статусу громадського харчування. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління ДФС у Донецькій області на користь позивача здійснені судові витрати у розмірі 768,40 грн.
В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, рішення прийнято без урахування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач зазначив, що фактична перевірка магазину проведена згідно вимог діючого законодавства, висновки, викладені в акті перевірки є обґрунтованими і законними, оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 04.06.2019 № 0001904003 прийняте з урахуванням діючого законодавства.
Під час апеляційного розгляду представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарг, позивач до суду не прибув.
Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, встановив наступне.
Позивач - є фізичною особою-підприємцем, (РНОКПП: НОМЕР_1 ), про що свідчить виписка з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 19).
18.04.2019 посадовими особами податкового органу проведено фактичну перевірку приміщення, в якій здійснює підприємницьку діяльність ФОП ОСОБА_1 - магазин " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якої складено акт про результати фактичної перевірки з питань додержання суб`єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України, які є обов`язковими до виконання при здійснення оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або тютюновими виробами від 23.04.2019 №0126/05/99/02/40/ НОМЕР_1 (а.с. 25-26).
За висновками Акту перевірки встановлені наступні порушення:
- постанови КМУ № 957 від 30.10.2008 «Про встановлення розміру мінімальних оптово-відпускних і роздрібних цін на окремі види алкогольних напоїв» (далі - Постанова КМУ №957), в частині роздрібної торгівлі алкогольними напоями за ціною, нижчою від встановленої мінімальної роздрібної ціни на алкогольний напій, а саме: у ФОП ОСОБА_1 зареєстровано реєстратор розрахункових операцій № 0502002840 заводський номер ПБ57724079 за адресою: АДРЕСА_1 , згідно податкової бази АС «Податковий блок» та по чекової інформації, яка надходить з зареєстрованого реєстратора розрахункові операцій встановлено, що, згідно фіскального чеку № 9 за 12.10.2018 роздрукованого о 16 год. 14 хв. було реалізовано пляшку коньяку «VSOP Шуст» об`ємом 0,5 л., міцністю 40,0 % об.од. за ціною 66,60 грн., з відповідності до Постанови КМУ №957 із змінами, розмір мінімально роздрібної ціни на реалізовану пляшку коньяку VSOP об`ємом 0,5 л., міцністю 40,0 % об.од. становить 128,32 грн.;
- ст.15-3 Закону України № 481/95-ВР, зі змінами, в частині - роздрібна торгівля алкогольними напоями пиво «Львів розливне» на розлив у одноразовий посуд об`ємом 0,5 л. міцністю 4,4 % об.од. за ціною 13,75 грн. для споживання на місці без придбання статусу суб`єктів господарювання громадського харчування. Протягом проведення фактичної перевірки документів, які б могли підтвердити наявність вищезазначеного документу, надано не було;
- ст.11 Закону України №481/95-ВР, зі змінами, в частині зберігання алкогольного напою - вино «Біла Орхідея» в упаковці типу «Ваg-іn-Вох» напівсолодке біле об`ємом 10,0 л., міцністю 9-13 % об.од., за ціною 55,0 грн. за літр, виробник ПрАТ «Вікторія» без марки акцизного податку встановленого зразку.
На підставі акту перевірки від 23.04.2019 № 0126/05/99/02/40/ НОМЕР_1 , відповідачем було прийняте спірне податкове повідомлення-рішення від 04.06.2019 №0001904003, яким на позивача накладено штраф у розмірі 33800,00 грн. Відповідно до розрахунок ціни штрафу: в реалізації знаходяться алкогольні напої без марки акцизного податку встановленого зразку сума штрафних санкцій складає 17000 грн.; за здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями за цінами, нижчими за встановлені мінімальні роздрібні ціни на такі напої – 10000 грн.; за роздрібну торгівлю алкогольними напоями на розлив для споживання на місці без статусу громадського харчування – 6800 грн. (а.с. 27-28).
Позивач оскаржує податкове повідомлення-рішення від 04.06.2019 №0001904003 в частині нарахування штрафних (фінансових) санкцій на суму 17000,00 грн. щодо знаходження на реалізації алкогольних напоїв без марки акцизного податку встановленого зразку та в частині нарахування штрафних (фінансових) санкцій на суму 6800,00 грн. щодо здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями на розлив для споживання на місці без статусу громадського харчування.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Що стосується порушення в частині зберігання алкогольних напоїв без марок акцизного податку встановленого зразка, суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 11 Закону, алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку визначеному законодавством.
За визначеннями пп. 14.1.107, 14.1.109 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України, марка акцизного податку - це спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів; маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів - це наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою чи пачку (упаковку) тютюнового виробу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.
За змістом пункту 226.1 статті 226 ПК України, у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв і тютюнових виробів чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.
Згідно пункту 226.2 статті 226 ПК України, наявність наклеєної в установленому порядку марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці (упаковці) алкогольного напою та пачці (упаковці) тютюнового виробу є однією з умов для ввезення на митну територію України і продажу таких товарів споживачам, а також підтвердженням сплати податку та легальності ввезення товарів.
Постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 № 1251 затверджено Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів (далі - Положення №1251).
Так, згідно пункту 20 Положення №1251 (у редакції, чинній на момент проведення перевірки) передбачено, що маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів здійснюється виробниками зазначеної продукції. Для алкогольних напоїв використовуються марки із зазначенням суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, з точністю до тисячного знака, яка відповідає сумі, визначеній з урахуванням діючих на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари.
Пунктами 21-22 Положення № 1251 встановлено, що для прикріплення марок використовується клей (дисперсійний, дескрин, тощо), який не дає змоги зняти їх з виробів без пошкодження і змивається у разі потреби в митті пляшок для повторного їх використання. Марки наклеюються на пляшку П - чи Г- подібним способом через горловину. У разі реалізації напоїв в упаковках (типу "Tetra Pak") марки наклеюються по осі упаковки на верхній площині.
Таким чином, усі алкогольні напої маркуються марками акцизного податку у такий спосіб, щоб під час відкупорювання (розкривання) марки акцизного податку розривались (пошкоджувались).
Згідно пункту 20 Положення №1251 вважаються такими, що немарковані, алкогольні напої з марками, що мають такі пошкодження:
- пошкодження, які унеможливлюють встановлення реквізитів, передбачених абзацом сьомим пункту 5 цього Положення;
- наявність відкритого надриву з краю марки, розмір якого (ширина, довжина) перевищує такі значення: вертикальний надрив - 4 х 10 міліметрів; горизонтальний - 4 х 20 міліметрів; діагональний - 4 х 18 міліметрів (довжина діагонального розриву визначається як прямокутна проекція);
- пошкодження, внаслідок яких зменшилася довжина марки на 10 чи більше міліметрів або ширина марки - на 5 чи більше міліметрів;
- відсутність кута марки площею більше ніж 150 кв. міліметрів, довжина меншої сторони якого становить більше ніж 10 міліметрів.
Пунктом 226.11 статті 226 ПК України унормовано, що ввезення на митну територію України, зберігання, транспортування, прийняття на комісію з метою продажу та продаж на митній території України не маркованих в установленому порядку алкогольних напоїв та тютюнових виробів забороняються.
Відповідно пункту 228.9 статті 228 Податкового кодексу України, відповідальність за недодержання порядку маркування, продажу алкогольних напоїв і тютюнових виробів, несплату чи несвоєчасну сплату податку несуть виробники (замовники), імпортери, продавці таких товарів та їх посадові особи відповідно до закону.
Згідно положень абз. 19 ч. 2 статті 17 Закону, до суб`єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів - 200 відсотків вартості товару, але не менше 17000 гривень за виробництва, зберігання, транспортування, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку.
Аналіз зазначених положень чинного законодавства свідчить, що зберігання та реалізація алкогольних напоїв за наявності марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці або на іншій тарі згідно із законодавством розповсюджується на не відкорковані напої, а на продаж повної (цілої) пляшки або іншої тари з алкогольним напоєм. Натомість у разі реалізації алкогольних напоїв на розлив збереження марки акцизного податку на такій пляшці або іншій тарі не вимагається.
Відповідно до Акту перевірки встановлено порушення позивачем щодо зберігання алкогольного напою вино в упаковці типу «Bag-in-Box» «Біла Орхідея» напівсолодке біле об`ємом 10,0 л, міцністю 9-13% об.од.. за ціною 55,0 грн. за літр, виробника ПрАТ «Вікторія» без марки акцизного податку встановленого зразку.
Згідно підпункту 14.1.107 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України) марка акцизного податку - це спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.
Згідно підпункту 14.1.109 пункту 14.1 статті 14 ПК України маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів - це наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою чи пачку (упаковку) тютюнового виробу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.
Суд першої інстанції вірно зазначив, що чинне законодавство не передбачає можливість розливу виноградної продукції, у пластикові пляшки, передбачено розлив виключно у передбачену сучасними стандартами скляну тару, кераміку або дерево (сувенірні пляшки), упаковку типа «Tetra- Pak» і «Bag in box».
На підставі викладеного колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем не доведено, що зберігання та реалізація алкогольних напоїв за наявності марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці або на іншій тарі згідно із законодавством розповсюджується також й на відкорковані напої, а не тільки на продаж повної (цілої) пляшки або іншої тари з алкогольним напоєм.
Щодо продажу алкогольних напоїв на розлив для споживання на місці продажу без наявності статусу суб`єкта господарювання громадського харчування.
В акті перевірки зафіксовано, що в магазині, де здійснює підприємницьку діяльність позивач, продавцем було реалізовано 0,5л пива «Львів розливне» 4,4% об. од. на розлив у одноразовий стакан за ціною 13,75 грн. Документи, що підтверджують наявність статусу громадського харчування під час перевірки не надано.
Відповідно абзацу 11 підпункту 14.1.212 пункту 14.1 статті 14 ПК України, реалізація суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів - продаж пива, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюну та промислових замінників тютюну безпосередньо громадянам та іншим кінцевим споживачам для їх особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших об`єктах громадського харчування.
Пунктом 215.1 статті 215 ПК України передбачено, що до підакцизних товарів належить, зокрема, пиво (крім квасу "живого" бродіння).
За змістом частини 20 статті 15 Закону №481/95-ВР, роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами або пальним може здійснюватися суб`єктами господарювання всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій на роздрібну торгівлю.
Частиною 28 статті 15 Закону №481/95-ВР унормовано, що ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями і тютюновими виробами видаються уповноваженими Кабінетом Міністрів України органами виконавчої влади в містах, районах, районах у містах Києві та Севастополі за місцем торгівлі суб`єкта господарювання терміном на один рік і підлягають обов`язковій реєстрації в органі доходів і зборів, а у сільській місцевості - і в органах місцевого самоврядування за місцем торгівлі суб`єкта господарювання.
Сторонами не заперечується право позивача на здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями (пивом) на підставі відповідної ліцензії від 25.01.2019 на об`єкт торгівлі – магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: 84500, Донецька область, м. Бахмут, вул. Калініна, 52.
Обмеження щодо продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових та тютюнових виробів встановлено статтею 15-3 Закону №481/95-ВР.
Зазначеною нормою заборонено продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових та тютюнових виробів у невизначених для цього місцях торгівлі.
Статтею 1 Закону №481/95-ВР визначено, що місце торгівлі - місце реалізації товарів, у тому числі на розлив, в одному торговому приміщенні (будівлі) за місцем його фактичного розташування, для тютюнових виробів та пива - без обмеження площі, для алкогольних напоїв, крім пива, - торговельною площею не менше 20 кв. метрів, обладнане реєстраторами розрахункових операцій (незалежно від їх кількості) або де є книги обліку розрахункових операцій (незалежно від їх кількості), в яких фіксується виручка від продажу алкогольних напоїв та тютюнових виробів незалежно від того, чи оформляється через них продаж інших товарів.
Згідно частини 6 статті 15-3 Закону №481/95-ВР, продаж алкогольних напоїв на розлив для споживання на місці дозволяється тільки суб`єктам господарювання громадського харчування та спеціалізованим відділам, що мають статус суб`єктів господарювання громадського харчування, підприємств з універсальним асортиментом товарів.
Згідно пункту 2 Правил роздрібної торгівлі алкогольними напоями, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30.07.1996 №854 (далі - Правила №854) роздрібна торгівля алкогольними напоями - діяльність з продажу алкогольних напоїв безпосередньо громадянам та іншим кінцевим споживачам для їх особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших закладах ресторанного господарства.
За приписами пункту 22 Правил №854, роздрібна торгівля алкогольними напоями здійснюється через спеціалізовані підприємства, в тому числі фірмові, спеціалізовані відділи (секції) підприємств з універсальним асортиментом продовольчих товарів, а також заклади ресторанного господарства. Продаж алкогольних напоїв на розлив для споживання на місці здійснюється тільки закладами ресторанного господарства та спеціалізованими відділами підприємств, що мають статус закладів ресторанного господарства, підприємств з універсальним асортиментом товарів.
Отже, у разі відсутності у відповідного магазину статусу спеціалізованого підприємства у розумінні статті 15-3 Закону №481/95-ВР та пунктів 2, 22 Правил № 584, суб`єкт господарювання не має права здійснювати в ньому продаж алкогольних напоїв на розлив для споживання на місці.
У разі порушення вимог статті 15-3 цього Закону, до суб`єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів - 6800 гривень (Частина 2 статті 17 Закону № 481/95-ВР).
Судом першої інстанції встановлено, не спростовано під час апеляційного розгляду та підтверджується матеріалами справи, що в акті фактичної перевірки зафіксовано лише факт продажу стакану пива «Львів розливне» 0,5 л за ціною 13,75 грн. на розлив, про те, як саме було встановлено факт продажу пива на розлив для споживання на місці, не зазначено.
Суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції, що в акті жодним чином не відображено, що продаж алкогольних напоїв на розлив здійснювався у приміщенні магазину, в якому наявні будь-які спеціально обладнані місця для споживання алкогольних напоїв одразу після їх придбання (столи, стільці), а також наявність посуду, в якому неможливо придбати такі напої "на винос".
Окрім того, сторонами не оспорюється право позивача на здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями, до яких віднесено і пиво, позивач має відповідну ліцензію, тому підстав для застосування до позивача фінансових санкцій відповідно до частини другої статті 17 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" у вигляді штрафу у розмірі 6800 грн. - не було.
Доводи відповідача не спростовують висновків суду першої інстанції, оскільки наявні в матеріалах справи докази підтверджують лише факт продажу алкогольного напою, проте не факт споживання його на місці реалізації. Таким чином, в даному випадку має місце продаж алкогольних напоїв, який є різновидом роздрібної торгівлі, а не продаж алкогольних напоїв на розлив для споживання на місці.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11 березня 2019 року у справі №818/3895/15 (№К/9901/27688/18).
Згідно з частинами першою та другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Зважаючи на наведене, судова колегія дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
У зв`язку з викладеним доводи апеляційної скарги не приймаються до уваги, тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

                                                          ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області - залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року по справі № 200/11780/19-а - залишити без змін.
Повне судове рішення складено 27 жовтня 2020 року.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя                                                                                      Л.В. Ястребова

Судді                                                                                                          А.В. Гайдар 

                                                                                                                      І.Д. Компанієць