ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2020 року 
м. Київ
справа №640/9109/19
адміністративне провадження №К/9901/24389/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Шишова О.О.,
суддів - Дашутіна І.В., Яковенка М. М.,
розглянувши у письмовому провадженні у касаційній інстанції адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 до Київської міської митниці Державної фіскальної служби, про визнання протиправними та скасування рішення, провадження по якій відкрито 

за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року (постановлену в складі колегії суддів: головуючого судді Ганечко О.М., суддів: Кузьменка В.В., Шурка О.І.),

У С Т А Н О В И В:

І. Установлені судами фактичні обставини справи, короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанції
1.          У провадженні Окружного адміністративного суду м. Києва перебувала справа № 640/9109/19 за позовом ОСОБА_1 до Київської міської митниці ДФС, в якому позивач, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просив:
- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення № UA100210/2019/00448 від 17.05.2019 та рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів № UA100210/2019/000133/2 від 17.05.2019;
- стягнути з Київської міської митниці ДФС на користь ОСОБА_1 надміру сплачену суму митних платежів в сумі 232096,45 грн.
2. Рішенням Окружного адміністративного суду м.Києва від 13.08.2019, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.12.2019, позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені частково, визнано протиправними та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення № UA100210/2019/00448 та рішення Київської міської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA100210/2019/000133/2 від 17.05.2019.
3. Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 22.01.2020 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Київської міської митниці ДФС на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.08.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.12.2019 у справі № 640/9109/19.
4. 13.12.2019 до Окружного адміністративного суду м.Києва надійшла заява від позивача про встановлення судового контролю.
5. Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.12.2019 зобов`язано Київську міську митницю ДФС подати протягом п`ятнадцятиденного строку з дати одержання цієї ухвали звіт про виконання рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 13.08.2019 у адміністративній справі № 640/9109/19.
6. За наслідком розгляду поданого відповідачем звіту, ухвалою Окружного адміністративного суду м.Києва від 10.02.2020 зобов`язано Київську міську митницю ДФС подати протягом п`ятнадцятиденного строку з дати одержання цієї ухвали звіт про виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 серпня 2019 року у адміністративній справі № 640/9109/19.
6.1. Попереджено начальника Київської міської митниці ДФС про можливість накладення штрафу у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, у разі невиконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 серпня 2019 року.
7. Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, Київська митниця Держмитслужби подала апеляційну скаргу.
8. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.05.2020 апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби задоволено, ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 10.02.2020 скасовано.
9. 09 червня 2020 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача надійшла заява про роз`яснення постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2020 року.
10. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2020 відмовлено.

ІІ. Касаційне оскарження

11.          Не погодившись з ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 серпня 2020 позивач подав касаційну скаргу.

12.          У скарзі зазначив, що ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду  від 05 серпня 2020 є незаконною, необґрунтованою та такою, що винесена при неповному з`ясуванні та недоведеності обставин, що мають значення для справи. Також заявник, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанцій норм процесуального права та невірним застосуванням норм матеріального права, просить скасувати ухвалу апеляційного суду, а справу направити для продовження розгляду.

12.1. Позивач указує, що текст мотивувальної та резолютивної частини постанови Шостого апеляційного адміністративного суду 13 травня 2020 року викликає труднощі для розуміння, а суть не ясна та двозначна, адже, незрозумілим є те, чи презюмується рішенням суду, що принтскрін з бази даних Київської митниці ДФС є підтвердженням того, що відповідач вніс до АСМО (автоматизованої системи митного оформлення), ЄАІС (єдиної автоматизованої інформаційної системи) органів доходів і зборів України, ІКП (інтегрованої картки платника), журналу, який ведеться в електронному вигляд; за допомогою програмно-інформаційного комплексу виправлення (коригування) даних митної декларації, нарахованих сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів внаслідок скасування протиправної картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлена випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення та протиправного рішення Київської міської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів.

12.2.  ОСОБА_1  уважає, що, можливо, малось на увазі, що принтскрін з бази даних Київської митниці ДФС, в якому відображена інформація про статус протиправної картки відмови в прийнятті митної декларації митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення та протиправного рішення Київської міської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів як скасованих є належним підтвердженням виконання рішення суду, а для виправлення (коригування) даних митної декларації, нарахованих сум податків, зборів, митних та інших платежів внесених відповідачем відносно позивача до АСМО (автоматизованої системи митного оформлення» ЄАіС (єдиної автоматизованої інформаційної системи) органів доходів і зборів України. КП (інтегрованої картки платника), журналу, який ведеться в електронному вигляді за допомогою програмно-інформаційного комплексу, позивачу необхідно повторно звернутись до суду з огляду на те, що це порушення прав яке відбудеться у майбутньому.

12.3. Позивачу не зрозуміло чи вважається, що скасуванням ухвали Окружного адміністративного суду м.Києва від 10.02.2020 визнається, що рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 13 серпня 2019 року виконано повністю, а право розгляду звіту про виконання судового рішення в порядку частини 2 етапі 382 КАС України Окружним адміністративним судом м. Києва вичерпано;

- чи презюмується, що прийняттям постанови Шостого апеляційного адміністративного суду у справі № 640/9109/19 від 13 травня 2020 року, вважається, що принтскрін з бази даних Київської митниці ДФС є підтвердженням того, що відповідач вніс до АСМО (автоматизованої системи митного оформлення), ЄАІС (єдиної автоматизованої інформаційної системи) органів доходів і зборів України, ІКП (інтегрованої картки платника), журналу, який ведеться в електронному вигляді за допомогою програмно-інформаційного комплексу виправлення (коригування) даних митної декларації, нарахованих сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів внаслідок скасування протиправної картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення та протиправного рішення Київської міської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів.

13.           28 жовтня 2020 року ухвалою Верховного Суду відкрито касаційне провадження у адміністративній справі № 640/9109/19

14.           05 листопада 2020 року на адресу Верховного Суду надійшла адміністративна справа №640/9109/19.

ІІІ. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

15. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

16. Відповідно до частин 1 - 4 статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

17. Відповідно до частини 1 статті 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

18. За правилами статті 254 КАС України роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення.

19. Аналіз вищезазначеної норми дає підстави для висновку про те, що роз`яснення судового рішення за своєю правовою суттю є одним із способів усунення його недоліків, яке не передбачає виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

20. Незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання. Тобто, це стосується випадків, коли не дотримано вимоги ясності, визначеності такого рішення суду. Невизначеність судового рішення означає, що воно містить положення, що викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

21. Суд, зазначає, що в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

22. Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

23. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 30 квітня 2020 року у справі №22а-11177/08.

24. Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.

25. За загальними нормами права, роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

26. У заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у рішенні є незрозумілим, в чому полягає неясність рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

27. Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 20 лютого 2019 року у справі № 814/907/16.

29. Як установлено судом апеляційної інстанції, у заяві про роз`яснення судового рішення, доводи позивача не стосуються питання незрозумілості/нечіткості рішення (постанови суду), а труднощів, які виникли під час його виконання, та, суть поданої заяви не зводиться до незрозумілості змісту судового рішення, а до необхідності вказати заявнику чи органу митниці які дії необхідно вжити задля повного вирішення питань, що пов`язані з даним судовим спором.

30. Суд звертає увагу позивача на те, що скасовуючи ухвалу суду першої інстанції про неприйняття звіту про виконання судового рішення, колегія суддів дійшла висновку, що судовими рішеннями в межах даного спору, які пройшли всі етапи судового оскарження, було визнано протиправними та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення № UA100210/2019/00448 та рішення Київської міської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA100210/2019/000133/2 від 17.05.2019, на виконання чого, відповідачем було подано належний звіт про виконання рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 13.08.2019 в межах обсягу та змісту резолютивної частини, яка підлягає виконанню.

31. Колегія суддів погоджується з висновками суду апеляційної інстанції, що заявлені позивачем вимоги щодо роз`яснення постанови, за своєю суттю є не роз`ясненням судового рішення з огляду на його недосконалість (нечіткість/незрозумілість), а, фактично, викликають необхідність додаткового надання судом правової оцінки по взаємовідносинам позивача з митним органом по поновленню прав позивача, шляхом розгляду та дослідження етапів, пов`язаних з внутрішньою організацією роботи митного органу та відображенням цим органом певних відомостей у електронних програмах митниці.

32. Також колегія суддів зауважує, що роз`яснення судового рішення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, або обставини, що пов`язані з виконанням судового рішення, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб. Роз`ясненим може бути судове рішення, яким суд розв`язав публічно-правовий спір по суті, тобто, якщо воно впливає на права, обов`язки та інтереси учасників спірних правовідносин. При цьому, не можуть бути роз`ясненні судові рішення, що прийняті з процесуальних питань, які не стосуються суті спору, що виник між сторонами в справі, та в яких було констатовано порушення судом першої інстанції норм процесуального права при постановленні ухвали з питань виконання судового рішення.

33. Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (частина 1 статті 341 КАС України).

34. Ураховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду апеляційної інстанцій, що текст постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2020 року труднощів для розуміння не викликає, суть рішення зрозуміла та недвозначна, спосіб, у який викладено резолютивну частину вказаного рішення, не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння.

35. Колегія суддів погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що в постанові  Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2020 року, яку позивач просить роз`яснити, чітко та зрозуміло викладено її резолютивну частину, як і постанову в цілому, а тому дане рішення роз`яснень не потребує.

36. Водночас колегія суддів зауважує, що роз`яснення судового рішення за своєю суттю відрізняється від вирішення судом процесуальних питань, пов`язаних з виконанням судового рішення. Попри те, що роз`яснення судового рішення покликане сприяти його належному виконанню, під час вирішення заяви про роз`яснення судового рішення першочерговим є з`ясування питання щодо чіткості та зрозумілості останнього для сторін. У свою чергу, обставини, які унеможливлюють та/або ускладнюють виконання судового рішення є підставою для звернення до суду із заявами, передбаченими спеціальними розділом КАС України (розділом V КАС України у редакції до 15.12.2017 та розділом ІV КАС України у редакції після 15.12.2017). Вирішення цих питань шляхом роз`яснення рішення суду не допускається.

37. Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 07.08.2019 у справі №2а/2024/259/12 (2024/7665/12) та від 31.10.2019 у справі №495/8209/16-а.

38. Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

39. Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

40. Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

41. Суд ураховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

42. Суд у цій справі також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

43. Ураховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновку, що доводи, наведені позивачем у касаційній скарзі, не спростовують правильність висновків суду апеляційної інстанції, а відтак відсутні підстави для скасування оскаржуваного судового рішення.
44. Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
45.          Отже, касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року - підлягає залишенню без задоволення, а ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року - без змін.

ІV. Судові витрати

46.          З огляду на результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.

47. Керуючись статтями 341, 343, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд,

П О С Т А Н О В И В:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 серпня 2020 року у  справі №640/9109/19 залишити без змін.

3. Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                        О.О. Шишов 

Судді                                                                                                  І.В. Дашутін

                                                                                                  М.М. Яковенко