УХВАЛА

28 грудня 2020 року
м. Київ
справа №460/483/20
адміністративне провадження №К/9901/35825/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Соколова В.М.,
суддів: Єресько Л.О.,  Загороднюка А.Г., 
перевіривши касаційну скаргу Головного територіального управління юстиції у Рівненській області на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 14 вересня 2020 року у справі №460/483/20 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, Головного територіального управління юстиції у Рівненській області про скасування наказів та поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

УСТАНОВИВ:

24 грудня 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Головного територіального управління юстиції у Рівненській області на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 09 вересня 2020 року.
За правилами частини третьої статті 3 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до частини першої статті 334 КАС України за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, Верховний Суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на таке.
Згідно з частиною третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.
Відповідно до статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.
З матеріалів касаційної скарги вбачається, що оскаржуване судове рішення суду апеляційної інстанції ухвалено 09 вересня 2020 року, а касаційну скаргу до суду касаційної інстанції надіслано 21 грудня 2020 року, тобто з пропуском установленого процесуальним законом строку на касаційне оскарження.
Скаржник заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження стверджуючи, що строк був пропущений з поважних причин, а саме що вперше касаційну скаргу було подано в межах строку на касаційне оскарження, однак ухвалою Верховного Суду від 30 листопада 2020 року касаційну каргу було повернуто на підставі пункту 4 частини п`ятої статті статті 332 КАС України. 
Статтею 44 КАС України встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Поважними за змістом вказаної норми процесуального права визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.
Аналіз приписів статті 44 КАС України свідчить, що відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на касаційне оскарження судового рішення, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом для чого, як особа, зацікавлена у поданні касаційної скарги, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Скаржник не наводить обґрунтованих підстав пропуску процесуального строку на касаційне оскарження за період з 30 листопада 2020 року по 21 грудня 2020 року (з моменту повернення касаційної скарги та її повторного подання) та не надає належних доказів.
Та обставина, що повернення касаційної скарги не позбавляє повторного звернення до касаційного суду не означає наявність у особи безумовного права оскаржувати судові рішення у будь-який момент після повернення вперше поданої касаційної скарги без урахування процесуальних строків встановлених для цього, а у Суду - обов`язку поновлювати такий строк, у разі його пропуску, тим більш за відсутності поважних причин.
У зв`язку з цим, зазначена причина пропуску строку не може бути визнана поважною, а отже відповідачу необхідно довести наявність об`єктивних перешкод, які не дозволили подати касаційну скаргу в строк, передбачений статтею 329 КАС України. 
Поряд з цим, в касаційній скарзі скаржник просить прийняти касаційну скаргу на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 14 вересня 2020 року у справі №460/483/20. Проте, згідно з відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень у справі №460/483/20 наявна постанова Восьмого апеляційного адміністративного суду від 09 вересня 2020 року, а тому скаржнику необхідно правильно зазначити дату оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції.
Крім цього, скаржник нічого не зазначає щодо оскарження судового рішення суду першої інстанції, натомість постановою суду апеляційної інстанції судове рішення першої інстанції в частині залишено без змін.
Враховуючи викладене, касаційна скарга має бути залишена без руху із встановленням скаржнику строку для виправлення вказаних недоліків шляхом подання до суду касаційної інстанції обґрунтованої заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням поважних підстав пропуску строку касаційного оскарження та з наданням відповідних доказів, а також уточнення дати оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції.
Керуючись статтями 169, 330, 332 КАС України,

УХВАЛИВ:
Визнати неповажними причини пропуску Головним територіальним управлінням юстиції у Рівненській області на касаційне оскарження постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 14 вересня 2020 року у справі №460/483/20.
Касаційну скаргу Головного територіального управління юстиції у Рівненській області на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 14 вересня 2020 року у справі №460/483/20 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, Головного територіального управління юстиції у Рівненській області про скасування наказів та поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу залишити без руху.
Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали (в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження) в установлений судом строк у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не оскаржується.

...........................

...........................

...........................
В.М. Соколов
Л.О. Єресько 
 А.Г. Загороднюк ,
Судді Верховного Суду