ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

03 грудня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 280/116/20	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів:
                                        судді-доповідача  Чумака С.Ю.,
                                                   суддів:  Чабаненко С.В., Юрко І.В.,        
розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпро апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області     
на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 2 квітня 2020 року у справі № 280/116/20 (суддя І інстанції – Бойченко Ю.П.)
за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області   про визнання протиправним та скасування наказу,
третя особа: Первинна професійна спілка "Правозахисники країни", 
В С Т А Н О В И В:
ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ, РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ, ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
ОСОБА_1 (далі – позивач) звернувся з позовом до  Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (далі – відповідач, ГУНП), в якому, з урахуванням уточнень, просив визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 09.12.2019 № 1868 в частині притягнення його, як старшого інспектора-чергового СРПП № 4 Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, до дисциплінарної відповідальності. (а.с. 22-26)
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 2 квітня 2020 року позов задоволений.
Не погодившись з таким рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити.
В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що під час службового розслідування встановлено, що в порушення вимог п. 4 р. ІІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 № 100, після реєстрації зібрані матеріали за зверненням ОСОБА_2 , які мають ознаки кримінального правопорушення, інспектором – черговим ОСОБА_1 не передані начальнику слідчого відділення поліції для подальшого внесення відомостей до ЄРДР, про що свідчить відсутність супровідного листа в матеріалах ЄО № 24311, 24325, що призвело до повторного звернення ОСОБА_2 , відтак спірний наказ в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого інспектора-чергового СРПП №4 Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області Дзюбаненка Є.О. є правомірним та скасуванню не підлягає.
Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції – залишити без змін.
ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ВИЗНАЧЕНІ ВІДПОВІДНО ДО НИХ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 01.11.2019 № 1358 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» у зв`язку із надходженням до УОАЗОР ГУНП в Запорізькій області звернення ОСОБА_2 щодо незаконних, на його думку, дій з боку окремих поліцейських Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області в частині неналежного розгляду його заяви про нанесення тілесних ушкоджень та невнесення відомостей за вказаним фактом до Єдиного реєстру досудових розслідувань, керуючись вимогами статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пунктів 1, 2, 4 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, наказано призначити за вказаними фактами службове розслідування у формі письмового провадження (п. 1 наказу). Утворити для проведення службового розслідування за вказаними фактами дисциплінарну комісію у складі голови комісії та членів комісії (п. 2 наказу). (а.с. 94-95)
Відповідно до висновку службового розслідування за фактами порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Вознесенівського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області під час реагування та розгляду звернення громадянина ОСОБА_2 щодо нанесення тілесних ушкоджень, затвердженим 02.12.2019 начальником Головного управління Національної поліції в Запорізькій області (далі – висновок від 02.12.2019), старший інспектор-черговий чергової частини Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області лейтенант поліції ОСОБА_1 (на теперішній час старший інспектор-черговий СРПП № 4 Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області) в порушення вимог п. 4 р. III Порядку, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, після реєстрації зібрані матеріали за зверненням ОСОБА_2 , які за своїм характером мають ознаки кримінального правопорушення, не надав начальнику слідчого відділення для подальшого його внесення до ЄРДР, про що свідчить відсутність супровідного листа в матеріалах ЄО № 24311, 24325.
Матеріали службового розслідування містять письмові пояснення ОСОБА_1 від 26.11.2019, відповідно до яких позивач, перебуваючи 01.09.2019 у добовому наряді, отримав повідомлення про бійку по вулиці Яценка, біля будинку № 4, зареєстрував дану подію в ІПНП під номером 24311 та направив на місце події наряд патрульної поліції; про вказані факти доповів начальнику Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 та начальнику слідчого відділення ОСОБА_4 . 
У висновку від 02.12.2019 також вказано, що комісія вважає за необхідне службове розслідування припинити. За порушення вимог п. 2 ч. 1 ст. 2, п. 2, 3 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 1,2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 № 2337 - VIII, п. 2, 3, 5, 13 р. IV Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах НПУ, затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, у зв`язку із тим, що після реєстрації зібрані матеріали за зверненням ОСОБА_2 , які за своїм характером мають ознаки кримінального правопорушення, не надав начальнику слідчого відділення для подальшого їх внесення до ЄРДР, про що свідчить відсутність супровідного листа в матеріалах ЄО № 24311, № 24325, що призвело до повторного звернення гр. ОСОБА_2 , до старшого інспектора-чергового СРПП № 4 Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у виді догани.(а.с. 62-67)
Наказом начальника відповідача від 09.12.2019 № 1868 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», із посиланням на проведене службове розслідування, керуючись вимогами ст. ст. 4, 11, 12, 19, 20, 22, 23 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, наказано за порушення вимог п. 2 ч. 1 ст. 2, п. 2, 3 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію", ст. 1,2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України від 15.03.2018 № 2337 - VIII, п. 4 р. III Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, застосовано до старшого інспектора-чергового Оріхівського відділення поліції Пологівського відділу поліції в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який на момент скоєння дисциплінарного проступку перебував на посаді старшого інспектора-чергового чергової частини Вознесенівського ВП Дніпровського ВП, дисциплінарне стягнення у виді догани (п. 1 наказу). Начальникові СКЗ Дніпровського відділу майору поліції ОСОБА_5 , т.в.о. начальника Оріхівського відділення поліції Пологівського ВП майору поліції ОСОБА_6 – оголосити наказ про застосування до поліцейських Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області дисциплінарних стягнень шляхом особистого ознайомлення із ним поліцейських та долучити до особових справ винних осіб (п. 6.1 наказу). (а.с. 28-30)
Не погоджуючись з таким наказом в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що у матеріалах службового розслідування містяться рапорти на ім`я начальника Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 , на яких містяться мокрі відбитки печатки із вхідними номерами 24311, 24325 від 01.09.2019, та на одному із рапортів (№ 24311) – резолюція від 02.09.2019 «опитати потерпілого», а відповідно до  Журналу отримання матеріалів єдиного обліку Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області матеріали за вх. № 24311, 24325 отримано 01.09.2019 ОСОБА_7 , який обіймає посаду заступника начальника Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, та перебував з 08 год. 00 хв. 01.09.2019 до 08 год. 00 хв. 02.09.2019 у складі добового наряду в якості відповідального від керівництва, відтак дійшов висновку, що відповідачем не доведено належними та достовірними доказами факт порушення ОСОБА_1 , як працівником чергової служби, вимог п. 4 р. ІІІ Порядку № 100, оскільки обізнаність керівництва щодо надходження заяв про кримінальні правопорушення (ЄО № 24311, 24325) підтверджується вищенаведеними документами, а отже невнесення відомостей до ЄРДР сталося не з вини позивача.  
НОРМИ ПРАВА, ЯКІ РЕГУЛЮЮТЬ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ, ТА ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ СУДОМ 
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі – Закон № 580-VIII).

Згідно з пунктами 1 та 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах (управліннях, відділах, відділеннях) поліції (далі – органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі – заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі – ІТС ІПНП) врегульовано Порядком ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 № 100 (далі – Порядок № 100).
У цьому Порядку терміни вживаються в таких значеннях: уповноважена службова особа – працівник чергової служби, у разі відсутності в структурі органу (підрозділу) поліції відповідної чергової служби – інший визначений керівництвом органу (підрозділу) поліції працівник, якого уповноважено на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (п. 2 р. І Порядку №100).
Заява (повідомлення), що надходить телефоном за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102», реєструється в ІТС ІПНП з автоматичним присвоєнням порядкових номерів ЄО (п. 5 р. ІІ Порядку №100).
За правилами п. 4 р. ІІІ Порядку № 100 заяви або повідомлення про кримінальні правопорушення, що надійшли до чергової служби головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, уповноважена службова особа після їх реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації передає до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР та інформує про це керівника головного управління Національної поліції чи його територіального (відокремленого) підрозділу (управління, відділу, відділення) поліції або особу, яка виконує його обов`язки.
Органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є, серед іншого, слідчі підрозділи органів Національної поліції (підпункт "а" пункту 1 частини першої статті 38 Кримінального процесуального кодексу України).
Частинами першою, другою статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі – Дисциплінарний статут).
Відповідно до визначення, наданого статтею 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських, зокрема може застосовуватися такий вид дисциплінарного стягнення, як догана.
Порядок проведення службового розслідування врегульований статтею 14 Дисциплінарного статуту.
Так, службове розслідування – це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського (ч. 1 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (ч. 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі – повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (ч. 1 ст. 15 Дисциплінарного статуту).
За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку (ч. 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту).
Як визначено частинами першою-третьою статті 18 Дисциплінарного статуту, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
За правилами, встановленми частинами першою, сьомою статті 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Аналогічні приписи містить і Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, яким визначено процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо недопустимості прийняття в якості доказу у справі наданої позивачем до матеріалів справи копії супровідного листа за підписом начальника СВ Вознесенівського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області Попова Д.Г. на ім`я начальника Вознесенівського ВП ДВП ГУНП в Запорізькій області Тамаркова Р.Л. з огляду на те, що відповідач заперечує існування вказаного супровідного листа, а позивачем не надано пояснень щодо джерела походження вказаної фотокопії, а також доказів її автентичності. 
Також судом першої інстанції правомірно  відхилені аргументи позивача щодо неповідомлення його про проведення службового розслідування та неможливість надати пояснення та додаткові документи, оскільки матеріали справи містять пояснення позивача від 26.11.2019, які надано після призначення службового розслідування наказом від 01.11.2019 № 1358. Пунктом 2 вказаного наказу утворено для проведення службового розслідування дисциплінарну комісію, що спростовує твердження позивача про відсутність у матеріалах службового розслідування наказу про створення дисциплінарної комісії. Крім того, п. 6.1 наказу начальника відповідача від 09.12.2019 № 1868 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», передбачає оголошення наказу про застосування до поліцейських Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області дисциплінарних стягнень шляхом особистого ознайомлення із ним поліцейських та долучення до особових справ винних осіб, що також спростовує твердження позивача про порушення порядку проведення службового розслідування.
Колегія суддів, крім цього, зазначає, що позивачем рішення суду першої інстанції, зокрема в частині мотивів його прийняття, не оскаржено, тобто позивач з такими висновками суду першої інстанції погодився і їх не спростовував.
Разом з тим, суд першої інстанції зазначив, що матеріали за вх. № 24311, 24325 отримано 01.09.2019 ОСОБА_7 , який обіймає посаду заступника начальника Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, та перебував з 08 год. 00 хв. 01.09.2019 до 08 год. 00 хв. 02.09.2019 у складі добового наряду в якості відповідального від керівництва, у зв`язку з чим дійшов висновку, що відповідачем не доведено належними та достовірними доказами факт порушення позивачем, як працівником чергової служби, вимог п. 4 р. ІІІ Порядку № 100, оскільки обізнаність керівництва щодо надходження заяв про кримінальні правопорушення (ЄО № 24311, 24325) підтверджується вищенаведеними документами, а отже невнесення відомостей до ЄРДР сталося не з вини позивача. 
Водночас, як зазначалось вище, п. 4 р. ІІІ Порядку № 100 імперативно зобов`язує уповноважену службову особу, якою в цьому випадку є позивач, після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) заяви або повідомлення про кримінальні правопорушення, що надійшли до чергової служби, невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації, не тільки інформувати про це керівника певного підрозділу поліції, але і передати їх до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Отже, за змістом цієї норми заява про кримінальне правопорушення повинна бути саме передана до органу досудового розслідування, а не повідомлено про неї, як помилково вважає позивач, заявляючи, що повідомив про це керівника слідчого відділу.
Натомість, як правильно зазначає апелянт, докази передачі заяви до органу досудового розслідування, зокрема супровідний лист, відсутні, що свідчить про невиконання позивачем вимог п. 4 р. ІІІ Порядку № 100, що призвело до нереєстрації в ЄДР повідомлення про кримінальне правопорушення та до скарг громадянина ОСОБА_2 .
Додатковим підтвердженням невиконання позивачем вимог п. 4 р. ІІІ Порядку № 100 є те, що матеріали за вх. № 24311, 24325 отримані заступником начальника Вознесенівського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_7 , а не представником органу досудового розслідування.
Отже, позивач порушив приписи п. 4 р. ІІІ Порядку № 100, а тому відповідач дійшов правомірного висновку про наявність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку та застосував до нього дисциплінарне стягнення.
ВИСНОВОК АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ
Суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального та порушив норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору, у зв`язку з чим апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду – скасуванню з прийняттям нового судового рішення про відмову в задоволенні позову.
Оскільки справа відповідно до п. 1 ч. 6 ст. 12 КАС України є справою незначної складності, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.
На підставі викладеного, керуючись статями  242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області задовольнити.
Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 2 квітня 2020 року у справі № 280/116/20 скасувати.
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області про визнання протиправним та скасування наказу відмовити.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.
   
Суддя-доповідач                                                            С.Ю. Чумак 

                            суддя                                                            С.В. Чабаненко 

                            суддя                                                            І.В. Юрко