ПОСТАНОВА 
Іменем України

28 жовтня 2020 року                                                          м. Кропивницький

справа № 405/1574/20
провадження № 22-ц/4809/1394/20 

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах: головуючого судді Єгорової С. М., суддів: Чельник О. І., Дуковського О. Л.,
секретар судового засідання Кравченко Я. С.,
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідачі - Кропивницьке відділення Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області, Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 28 серпня 2020 року у складі головуючої судді Шевченко І. М.

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог і рішення суду першої інстанції.
У березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області, Кропивницьке відділення Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області, в якому просив стягнути солідарно шкоду, завдану невиконанням перерахунку щомісячних страхових виплат у разі підвищення розміру мінімальної заробітної плати у порядку, визначеному законодавством, за період з травня 2010 року по грудень 2019 року, відкориговану у зв`язку із зростанням цін на споживчі товари та послуги, в сумі 1 722 449,52 грн.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 28 серпня 2020 року у справі призначено судово-економічну експертизу, проведення якої доручено експерту Моспановій Тетяні Миколаївні, свідоцтво судового експерта № 1970, видане Міністерством юстиції України 30.11.2018 року (25006 м. Кропивницький вулиця В.Чорновола, 30). 
На вирішення експерту поставити наступні питання: 
1.Чи підтверджується документально розрахунок недоплачених щомісячних страхових виплат ОСОБА_1  у зв`язку із підвищенням розміру мінімальної заробітної плати у порядку, визначеному законодавством, за період з травня 2010 року по грудень 2019 року в сумі 1 722 449,52 грн.? 
2.Чи підтверджується документально розрахунок недоплачених щомісячних страхових виплат ОСОБА_1 у зв`язку із підвищенням розміру мінімальної заробітної плати у порядку, визначеному законодавством, відкоригованих у зв`язку із зростанням цін на товари та послуги в порядку, встановленому ст. 34 Закону України «Про оплату праці» за період з травня 2010 року по грудень 2019 року в розмірі 1 770 234,48 грн.? 
Зупинено провадження на час проведення експертизи.
Суд першої інстанції мотивував свою ухвалу тим, необхідно задовольнити клопотання позивача про призначення експертизи задля перевірки обставин щодо правильності нарахування виплати у разі підвищення розміру мінімальної заробітної плати.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.
Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області подало до апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій з підстав порушення норм процесуального права ставить питання про скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Вказує, що учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Суд не встановив строк відповідачу для подачі пропозиції щодо обрання експерта або експертної установи. Також не надано можливості запропонувати питання для роз`яснення яких, на його думку, потребує висновку експерта. Натомість, фактично без з`ясування позиції відповідача, повністю задовольнив клопотання позивача щодо призначення експертизи.
Вважає питання, які ставить суд експерту некоректними, оскільки не зрозуміло, які саме документи мають підтвердити розрахунок недоплачених щомісячних страхових виплат ОСОБА_1 у зв`язку із підвищенням розміру мінімальної заробітної плати (довідка про середню заробітну плату позивача та/або постанова про призначення щомісячних страхових витрат, тощо).
Натомість суд не ставить основне питання щодо правильності проведених розрахунків позивачем, застосованої методики та дотримання норм законодавства для проведення такого розрахунку. Питання, що ставляться на вирішення експерта, викладені у вигляді беззаперечного факту про наявність недоплати позивачу зі сторони Фонду, що не дає можливості експерту оцінити, чи взагалі існує така недоплата.
Для надання висновку на поставлені судом питання експерту надано лише матеріали судової справи, яка не відображає цілісну картину фактичних нарахувань щомісячних страхових виплат позивачу та не дасть можливості експерту реально оцінити розрахунок позивача за вказаний період. 
Так, наприклад, на виконання постанови Верховного Суду від 11.12.2019 у справі №2а-2684/11/1111, якою суд зобов`язав виплати позивачу не донарахованих з 01.12.2010 по 01.01.2015, у зв`язку із підвищенням мінімальної заробітної плати, щомісячні страхові суми, відкориговані станом на 21.08.2020 у зв`язку із зростанням цін на споживчі товари в порядку, встановленому статтею 34 Закону України «Про оплату праці» Кропивницьким відділенням управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області складено постанову від 21.08.2020 року № 1101/90116/90116/82 «Про призначення доплати».
Також зазначає, що 13 квітня 2020 року відповідачем подано заяву про закриття провадження у даній справі із наданням відповідних доказів, в зв`язку з набранням законної сили рішення суду, постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав. Ініціювання нового судового процесу з вимогами, які вже вирішувалися судом в іншій справі за аналогічних підстав позову і суб`єктного складу учасників справи, не узгоджується з нормами процесуального закону. Провадження у цій справі підлягає закриттю, в зв`язку з набранням законної сили рішення суду, постановлені з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.
Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи. Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому ставить питання про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвалу суду без змін.
Вважає рішення суду законним й обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги безпідставними.

Іншими учасниками справи відзив на апеляційну скаргу не подано. 

Відповідачем подано відповідь на відзив. 

Позиція апеляційного суду.
Відповідно до ст.ст. 367, 368 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
З урахуванням вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Заслухавши пояснення представника відповідача за довіреністю ОСОБА_2 , який підтримав доводи апеляційної скарги, позивача, який заперечував проти задоволення ск5арги, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції у межах, передбачених ст. 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення скасуванню з таких підстав.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.
Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК).
Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ч.ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК).
Згідно ст. 184 ЦПК України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.
Позивач має право в позовній заяві заявити клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, якщо такий розгляд допускається цим Кодексом.
Частиною 2 статті 187 ЦПК України встановлено, що про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються, зокрема: за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа; дата, час і місце підготовчого засідання, якщо справа буде розглядатися в порядку загального позовного провадження; дата, час і місце проведення судового засідання для розгляду справи по суті, якщо справа буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін; строки для подання відповіді на відзив та заперечень, якщо справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження.
Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання (ч. 2 ст. 189 ЦПК України).
У порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:
1) малозначні справи;
2) що виникають з трудових відносин;
3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.
У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:
1) ціну позову;
2) значення справи для сторін;
3) обраний позивачем спосіб захисту;
4) категорію та складність справи;
5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо;
6) кількість сторін та інших учасників справи;
7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;
8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження (ст. 274 ЦПК).
Ст. 277 ЦПК передбачено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 17.03.2020 відкрито провадження у справі, та призначено судове засідання на 11:30 год. 15.04.2020 без виклику (з повідомленням) сторін. Відповідачам надано строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі (а.с.63 т.1).
Учасникам справи надіслано судові повістки на вказану дату (а.с.64-66 т.1).
В матеріалах справи містяться заяви подані Управлінням виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, та про відкладення розгляду справи, у зв`язку із впровадженням на території України карантину (а.с.73-74, 112-113 т.1).
Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 15.04.2020 змінено засідання у справі та вирішено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 10:30 год. 14.05.2020 (а.с.115-116 т.1).
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. 
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема висновком експерта (ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 76 ЦПК).
Постановою Верховного Суду від 11 грудня 2019 року задоволено частково позов ОСОБА_1 до Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Кіровограді про визнання неправомірною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.
Визнано протиправною бездіяльність Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Кіровограді по перерахунку ОСОБА_1 щомісячних страхових виплат у зв`язку з підвищенням розміру мінімальної заробітної плати у період з 01.12.2010 по 01.01.2015.
Зобов`язано Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Кіровограді виплатити позивачу не донараховані з 01.12.2010 по 01.01.2015, у зв`язку із підвищенням мінімальної заробітної плати, щомісячні страхові суми, відкориговані у зв`язку із зростанням цін на споживчі товари в порядку, встановленому статтею 34 Закону України «Про оплату праці». В іншій частині позову відмовлено (а.с.22-39 т.1).
Рішенням Апеляційного суду Кіровоградської області від 22.05.2017 задоволено частково позов ОСОБА_1 до відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Кропивницькому. Стягнуто з відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Кропивницькому на користь ОСОБА_1 133542,51 грн заподіяної шкоди (а.с.44-50 т.1).
Статтею 182 ЦПК України встановлено, що при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.
Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.
Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.
Статтею 183 ЦПК України встановлено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.
До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).
Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.
В ухвалі про відкриття провадження у цій справі від 17.03.2020 суд, призначаючи справу буз виклику учасників справи, не визначив строк, порядок подання та надсилання іншим учасникам процесу заяв та клопотань, а лише надав строк та встановив порядок подачі відповідачами відзиву на позовну заяву, що не узгоджується з ч. 3 ст. 182 ЦПК України.
Статтею 14 ЦПК встановлено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.
Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом та Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у правах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.
Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
П. п. 15.1 п. 15 розділу XIII перехідних положень ЦПК України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема  подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.
В обґрунтування доводів позовних вимог про стягнення з відповідачів солідарно шкоди позивачем надано розрахунок заборгованості Фонду по щомісячним виплатам з травня 2010 по грудень 2019 року, та копію довідки про суми щомісячних страхових виплат (а.с.40-43, 60-61 т.1).
Відповідно до норм ст. 14 ЦПК України, 06.04.2020 позивачем за допомогою програми «Електронний суд» до Ленінського районного суду м. Кіровоград подано клопотання про призначення у справі судової економічної експертизи (а.с.70 т.1).
В обґрунтування клопотання вказано, що розрахунок заборгованості Фонду по щомісячним виплатам з травня 2010 по грудень 2019 року позивач зробив на власний розсуд, вважає за необхідне призначити у справі економічну експертизу для перевірки правильності здійсненого розрахунк, оскільки не володіє спеціальними знаннямиу.
Суд першої інстанції в ухвалі від 15.04.2020 про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, призначаючи підготовче судове, не зобов`язав позивача направити іншим учасникам справи копію клопотання про призначення у справі судової економічної експертизи, та не прийняв рішення про направлення судом вказаного клопотання, не визначив відповідачам порядок і строк для подання свого відношення до вказаного клопотання.
Матеріали справи не містять доказів про направлення судом вказаного клопотання іншим учасникам справи.
Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 
1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;
2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.
Суд дійшов висновку про те, що з метою дотримання принципів цивільного судочинства щодо змагальності, всебічності та повноти розгляду справи, є доцільним призначити судову економічну експертизу для встановлення правильності нарахування заборгованості по щомісячним виплатам з травня 2010 по грудень 2019 року.
Згідно статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу.
У разі необхідності суд може заслухати експерта щодо формулювання питання, яке потребує з`ясування, та за його клопотанням дати відповідні роз`яснення щодо поставлених питань. Суд повідомляє учасників справи про вчинення зазначених дій, проте їх неявка не перешкоджає вчиненню цих дій.
Статтею 43 ЦПК України регламентовані права учасників справи, зокрема: подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.
Згідно з п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.
Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.
При розгляді справи по суті після відкриття судового засідання головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи (ч. 1 ст. 222 ЦПК України).
Згідно з ч. 2 ст. 222 ЦПК України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.
В матеріалах справи міститься клопотання відповідача про відкладення на іншу дату судового засідання призначеного до розгляду на 28 серпня 2020 року, у зв`язку з дією на території України карантину (а.с.178 т.1).
В оскаржуваній ухвалі Ленінський районний суд м. Кіровограда зазначив, що представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений, надав заяву про відкладення розгляду справи та заперечення проти позову, в якому просив закрити провадження у справі.
Проте, в ухвалі суду не зазначено наслідки вирішення клопотання відповідача про відкладення розгляду справи на іншу дату, не мотивовано підстави відхилення доводів відповідача щодо поважності причин відкладення судового розгляду.
Призначаючи у справі судову економічну експертизу за таких обставин, суд фактично позбавив інших учасників справи процесуального права на висловлення заперечень щодо задоволення клопотання позивача про призначення експертизи, можливості обрання експерта (експертної установи), поставлення на вирішення експерта власних питань, чим порушив процесуальний порядок розгляду заяв (клопотань) про призначення судової експертизи.
З підстав, передбачених п.п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, ухвала Ленінського районного суду м. Кіровограда від 28 серпня 2020 року, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, підлягає скасуванню із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 371, 374, 379, 381-384, 389, 390 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Кіровоградській області задовольнити.
Ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 28 серпня 2020 року, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий                                                                 С. М. Єгорова

Судді                                                                        О. Л. Дуковський

                                                                               О. І. Чельник