УХВАЛА

18 серпня 2020 року
Київ
справа №540/2039/19
провадження №К/9901/19561/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Н.В.   Коваленко,
суддів: Я.О.   Берназюка, В.М.   Шарапи,

перевіривши касаційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 8 липня 2020 року у справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів про визнання протиправним та скасування рішення,

У С Т А Н О В И В:

Касаційна скарга разом з клопотанням про відстрочення сплати судового збору надійшла 7 серпня 2020 року до Верховного Суду як суду касаційної інстанції в адміністративних справах відповідно до статті 327 Кодексу адміністративного судочинства України, який набрав чинності 15 грудня 2017 року на підставі Закону України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів».

Згідно із відтиском поштового штемпеля на конверті касаційна скарга направлена до суду 5 серпня 2020 року.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору фізична особа-підприємець ОСОБА_1 вказує на те, що вона є фізичною особою підприємцем у сфері торгівлі. У зв`язку із метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби, не здійснює підприємницької діяльності та не працює, а відтак не отримує доходів, що ускладнює сплату судового збору.

Відповідно до частини першої статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частинами 1, 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що, ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отож звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду. Суд, вирішуючи це питання, ураховує майновий стан сторони, який є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Розглянувши клопотання, суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні, оскільки скаржник не надав належних доказів неможливості сплати судового збору.

З касаційної скарги та доданих до неї матеріалів вбачається, що позивач звернувся до суду з позовом у 2019 році та заявив позовну вимогу майнового характеру.

За змістом частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду встановлена на рівні 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» станом на 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 3842,00 грн (200% від 1921,00 грн).

Згідно з частиною другою статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Отже, касаційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 слід залишити без руху та встановити строк для усунення її недоліку шляхом подання документа про сплату судового збору або зазначення підтверджених доказами підстав для його відстрочення.

Керуючись статтями 169, 330, 332, 359 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

1. Відмовити фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 8 липня 2020 року у справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів про визнання протиправним та скасування рішення.

2. Залишити без руху касаційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 8 липня 2020 року у справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів про визнання протиправним та скасування рішення.

3. Надати фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліку касаційної скарги, який зазначено в мотивувальній частині ухвали.

4. Надіслати фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 копію ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

5. Роз`яснити, що відповідно до пункту 3 Розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України, в редакції Закону України від 18 червня 2020 року № 731-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та оскарженню не підлягає. 

Суддя-доповідач                                                                      Н.В.    Коваленко

суддя                                                                                          Я.О.    Берназюк

суддя                                                                                          В.М.    Шарапа