УХВАЛА

28 вересня 2020 року 
м. Київ
справа №320/2436/19
адміністративне провадження №К/9901/22659/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Усенко Є.А.,
суддів: Гімона М.М.,  Ханової  Р.Ф., 
розглянув матеріали касаційної скарги Головного управління ДПС у Київській області (ГУ ДПС) на рішення Київського окружного адміністративного суду від 23.10.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.06.2020 у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, рішення, вимоги,-
УСТАНОВИВ:
04.09.2020 ГУ ДПС звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Київського окружного адміністративного суду від 23.10.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.06.2020 у цій справі.
Одночасно відповідач заявив клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження.
За змістом статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС) відкриття касаційного провадження обумовлено, зокрема, відповідністю касаційної скарги вимогам цього Кодексу щодо форми і змісту касаційної скарги та дотриманням процесуального строку на касаційне оскарження. 
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху як така, що подана з порушенням частини першої статті 329, частини четвертої статті 330 КАС.
Відповідно до частини першої статті 329 КАС касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина перша статті 329 КАС). Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга цієї статті). Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу (частина третя цієї статті).
Причини пропуску особою встановленого законом процесуального строку, зокрема строку на касаційне оскарження можуть бути визнані судом поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо ці причини пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежали від волі особи та унеможливили звернення з касаційною скаргою у встановлений законом строк.
Заявлене відповідачем клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження обґрунтоване затримкою у фінансуванні видатків на сплату судового збору та великою завантаженістю працівників юридичної служби ГУ ДПС у зв`язку з реорганізацією органів ДПС.
Обставини, на які посилається ГУ ДПС, стосуються адміністративно-організаційної діяльності суб`єкта владних повноважень. Будь-які обставини, які пов`язані з цією діяльністю, в тому числі, й ті, які негативно впливають на її ефективність, не можуть розцінюватися як такі, що надають підстави для застосування до суб`єкта владних повноважень режиму ''послаблення'' у відносинах, які прямо чи опосередковано стосуються особи без такого статусу. До таких обставин відносяться, зокрема обставини, що створюють труднощі у сплаті судового збору. Ці обставини не надають права суб`єкту владних повноважень у будь-який час після спливу встановленого законом строку на апеляційне оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.
Суд зазначає, що відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору в контексті звернення до суду є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. 
Отже, вказані у касаційній скарзі підстави пропуску строку на касаційне оскарження не приймаються як поважні.
Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) визначено, що за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень позивач з адміністративним позовом звернувся до суду у червні 2019 року, а за змістом оскаржуваних судових рішень позовна заява містить вимоги майнового (податкові повідомлення - рішення про збільшення грошових зобов`язань, вимога про сплату боргу (недоїмки) на загальну суму 659' 255,94 грн) та немайнового характеру (зменшення позивачу суми від`ємного значення з ПДВ згідно з податковим повідомленням - рішенням №0021681303).
Відповідно до частини першої статті 4 Закону №3674-VI (у редакції, чинній на час подання позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум на 01.01.2019 встановлено у розмірі 1921,00 грн, а на 01.01.2020 - 2102,00 грн.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI (у редакції, чинній на час подання позову) За подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 3 частини другої статті 4 цього Закону).
Правильність сплати судового збору особою, яка звернулася до суду, перевіряється судом на кожній стадії судового процесу безвідносно до того, чи правильно був сплачений судовий збір на попередніх стадіях.
Ставка судового збору за подання касаційної скарги на судові рішення у цій справі становить 17' 027,12 грн ((659' 255,94 грн х 1% х 200%) + (1921,00 грн х 200%)).
У той же час відповідач сплатив судовий збір за подання касаційної скарги в сумі 14'934,15 грн, про що свідчить додане до касаційної скарги платіжне доручення від 07.08.2020 №2343.
Наведене свідчить, що скаржник сплатив судовий збір у меншому розмірі, ніж визначено Законом №3674-VI.
Отже, відповідачу слід доплатити судовий збір у розмірі 2' 092,97 грн.
Відповідно до частини другої статті 332 КАС до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Згідно з положенням частини першої статті 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина друга цієї статті).
Касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку (частина третя статті 332 цього Кодексу).
Зважаючи на викладене, касаційна скарга залишається без руху із наданням десятиденного строку з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, протягом якого скаржник має право надати/надіслати суду касаційної інстанції: заяву, в якій вказати підстави для поновлення строку, та докази на підтвердження обставин, вказані у заяві про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження; документ про сплату (доплату) судового збору за подання касаційної скарги.
Керуючись статями 248, 332 КАС, Верховний Суд
У Х В А Л И В :
Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області залишити без руху.
Встановити для усунення зазначених в ухвалі недоліків десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Є.А. Усенко
М.М. Гімон 
 Р.Ф. Ханова ,
Судді Верховного Суду