______ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД_____

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 липня 2020 року місто Херсон

єдиний унікальний номер справи 766/17077/17
номер провадження 22-ц/819/654/20
       Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого  Базіль Л.В.,
суддів: Пузанової Л.В., 
Семиженка Г.В.
секретар Дундич А.О.,
       розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 25 лютого 2020 року про призначення експертизи (суддя Прохоренко В.В.) повний текст ухвали складено 02.03.2020 року у цивільній справі №766/17077/17 за позовом ОСОБА_2 до Другої Херсонської державної нотаріальної контори, ОСОБА_1 про встановлення факту родинних зав`язків та визнання недійсним заповіту
ВСТАНОВИВ:
04 жовтня 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Другої Херсонської державної нотаріальної контори про встановлення факту родинних зв`язків та визнання недійсним заповіту.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 09.11.2017 року до участі у справі залучено співвідповідача – ОСОБА_1 .
В ході розгляду справи, в судовому засіданні 25.02.2020 року представник позивача, адвокат Петрова О.О. заявила клопотання про витребування доказів та призначення у справі експертизи.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 25 лютого 2020 року клопотання представника позивача, задоволено.
Витребувано в якості доказів по справі від Херсонської міської психоневрологічної поліклініки амбулаторну картку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та призначено посмертну судово-психіатричну експертизу. Провадження по справі зупинене до отримання висновку експертизи.
Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_1 подала на неї апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Скаргу обґрунтовує тим, що відповідно до вимог п.12 ст.33 ЦПК України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку. Позивачем не подавалось новому складу суду клопотання про залучення її в якості співвідповідача, і ухвала за розглядом такого клопотання судом у новому складі не ухвалювалась. Відповідно до вимог ст.182 ЦПК України позивач не подавав новому складу суду письмового клопотання про витребування доказів та письмового клопотання про призначення посмертної судово – психіатричної експертизи стану померлого ОСОБА_3 на момент складання заповіту. Вважає, що встановлювати психічний стан померлого ОСОБА_3 не має необхідності, оскільки позивач не надав суду жодного належного і допустимого доказу перебування померлого ОСОБА_3 в момент складання заповіту, у такому психічному стані, який абсолютно унеможливив усвідомлення ним значення своїх дій або змогу керувати ними. А посилання суду на перебування ОСОБА_3 на обліку у психоневрологічній поліклініці більш ніж 50 років не є тими належними та допустимими доказами, які беззаперечно вказують на його психічний стан саме у момент складання заповіту ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходив.
В судовому засіданні ОСОБА_1 та її представник, адвокат Бузін О.В. доводи апеляційної скарги підтримали з підстав в ній зазначених, просили скаргу задовольнити.
Представник позивача ОСОБА_2 , адвокат Петрова О.О. в судовому засіданні апеляційного суду заперечила проти задоволення апеляційної скарги, вказуючи на те, що проведення посмертної судово-психіатричної експертизи в цій справі є необхідним для встановлення обставин, що мають істотне значення для правильності вирішення справи.
Заслухавши суддю – доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги виходячи з таких підстав.
Із матеріалів справи вбачається, що 04.10.2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду до Другої Херсонської державної нотаріальної контори з позовом, в якому просив встановити факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є рідним братом ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; визнати недійсним заповіт, складений ОСОБА_3 та посвідчений Другою Херсонською державною нотаріальною конторою.
В обгрунтування вимог про визнання заповіту недійсним посилається на те, що спадкодавець ( ОСОБА_3 ) в момент його складення не усвідомлював значення своїх дій та не міг ними керувати, оскільки переніс тяжке захворювання (менінгіт) внаслідок чого став розумово відсталим. Крім того вказує, що ОСОБА_3 через наявне психіатричне відхилення був на обліку в Херсонській міській психоневрологічній поліклініці, де і перебував до самої смерті.
05.10.2017 року ухвалою судді було відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду у судовому засіданні на 09.11.2017 року.
09.11.2017 року ухвалою суду до участі у справі залучено за заявою представника позивача співвідповідача – ОСОБА_1 (а.с.27)
Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 16.05.2019 року справа надійшла в провадження судді Прохоренко В.В.(а.с.117), ухвалою судді від 17.05.2019 року прийняла справу до розгляду, призначила підготовче судове засідання.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 24 жовтня 2019 року підготовче провадження у справі закрито, справа призначена до судового розгляду (а.с.127)
Як вбачається із протоколу судового засідання від 25.02.2020 року представник позивача, ОСОБА_4 в ході судового засідання заявила клопотання про призначення у справі судової експертизи (а.с.160-161)
Ухвалою суду від 25 лютого 2020 року клопотання представника позивача задоволено. 
Призначено посмертну судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставлено питання чи міг ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними під час складання ним заповіту на ім`я ОСОБА_1 , посвідченого 04.04.2017 року Другою Херсонською державною нотаріальною конторою?
Постановляючи оскаржувану ухвалу про призначення посмертної судово – психіатричної експертизи, суд першої інстанції виходив із того, що для правильного вирішення спору необхідно визначити психічний стан спадкодавця в момент укладення оспорюваного договору, оскільки померлий мав медичний діагноз шизофренія параноідальної форми, а для цього необхідні спеціальні знання в галузі медицини.
Колегія суддів погоджується з такими висновками з огляду на таке.
Як вбачається із матеріалів справи предметом спору в даній справі, зокрема, є визнання заповіту недійсним з підстав, передбачених ст.225 ЦК України.
Відповідно до ч.1 ст.225 ЦК України правочин, який дієздатна фізична особа вчинила у момент, коли вона не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, може бути визнаний судом недійсним за позовом цієї особи, а в разі її смерті – за позовом інших осіб, чиї цивільні права або інтереси порушені.
Для визначення наявності такого стану на момент укладення правочину суд відповідно до ст.105 ЦПК України зобов`язаний призначити судово-психіатричну експертизу за клопотанням хоча б однієї зі сторін, а у разі смерті спадкодавця зобов`язаний призначити посмертну судово-психіатричну експертизу. Висновок такої експертизи має стосуватися стану особи саме на момент вчинення правочину.
Відповідно до ст. 116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.
Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом.
Крім того, за змістом ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
В силу ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
За викладених обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції зважаючи на предмет спору - визнання заповіту недійсним з підстав того, що заповідач в момент його вчинення не усвідомлював значення своїх дій та (або) не міг керувати ними, дійшов обґрунтованого висновку про задоволення клопотання представника позивача про призначення у даній справі посмертної судово-психіатричної експертизи, оскільки для встановлення обставин, які є предметом дослідження в суді по зазначеній справі необхідні спеціальні знання в галузі медицини.
Та обставина, що клопотання про призначення експертизи заявлено в усній формі під час судового засідання не є підставою для скасування законної та обґрунтованої ухвали суду.
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржувана ухвала суду відповідає вимогам закону, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, у зв`язку з чим апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу без змін.
Керуючись ст.ст.367,374,375 ЦПК України
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу   ОСОБА_1 залишити без задоволення, ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 25 лютого 2020 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий Л.В.Базіль
Судді Л.В.Пузанова
Г.В.Семиженко
Повний текст постанови складено 17 липня 2020 року
Головуючий Л.В. Базіль