ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/1434/20	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №705/1672/20 Категорія: на ухвалу 	Корман О. В. 	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Фетісова Т. Л. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

       26 серпня 2020 року                                                                м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:
суддя-доповідач	Фетісова Т.Л. 	
судді	Сіренко Ю.В., Гончар Н.І.	

учасники справи:
позивач (скаржник) - ОСОБА_1 ,
відповідач - Міськрайонне управління в Уманському районі та м. Умані 

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу  ОСОБА_1  на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 08.07.2020 про повернення позовної заяви позивачу (суддя в суді першої інстанції - Корман О.В.) у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Міськрайонного управління в Уманському районі та м. Умані про видачу документів на земельну ділянку,

в с т а н о в и в :

06.05.2020 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, яким просив обов`язати Міськрайонне управління в Уманському районі та м. Умані видати копію документа, переданого на зберігання - Державний акт на право власності на земельну ділянку від 22.04.2008, серія ЯД №971959, а схоронність оригінала державного акта забезпечити до моменту вимоги по його переоформленню з належним виконанням; судовий збір стягнути з відповідача до державного бюджету.
Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 08.05.2020 позовну заяву залишено без руху для усунення недоліків, так як вона не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, оскільки відповідачем у позовній заяві зазначено Міськрайонне управління в Уманському районі та м. Умані проте не вказано управління якої установи, підприємства чи організації - не вказано повне найменування відповідача; не зазначено ідентифікаційний код відповідача в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України. 
Позивач 01.06.2020 на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху подав доповнення до позовної заяви, у якому позивач вказав повне найменування відповідача та код ЄДРПОУ.
У послідуючому ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 08.07.2020 позовну заяву у справі повернуто у зв`язку з тим, у поданому доповненні не усунуто вказані судом недоліки, тому таке доповнення до позовної заяви не може розцінюватися як усунення недоліків.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, позивач подав 22.07.2020 апеляційну скаргу в якій, посилаючись на порушення норм права, просить ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

За правилами ч.2 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
В даному випадку оскаржується ухвала про повернення позовної заяви позивачеві, яка зазначена в пункті 6 частини першої статті 353 ЦПК України.
За таких обставин апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, відповідно до приписів ч.13 ст.7 ЦПК України, якою передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов наступних висновків.
Згідно статті 129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права та застосовує засади судочинства, серед яких забезпечення права на апеляційний перегляд справи, розумні строки розгляду справи судом.
Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно положень частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу (форма та зміст позовної заяви та документи, що до неї додаються), протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Частиною 3 статті 185 ЦПК України встановлено, що якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Повертаючи позовну заяву у справі, суд виходив з того, що позивачу необхідно було у строк, встановлений судом подати до суду належним чином оформлену позовну заяву та її копію, а позивачем в поданому ним доповненні не усунуто вказані судом недоліки, тому дана заява не може розцінюватися як усунення недоліків, однак з правильністю таких висновків суду першої інстанції апеляційний суд погодитися не може.
У поданому позивачем до суду першої інстанції доповненні до позовної заяви про видачу документів на земельну ділянку ОСОБА_1 виклав найменування відповідача в наступній редакції: відповідач - Міськрайонне управління в Уманському районі та м. Умані Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області, код ЄДРПОУ 39765890.
Так, в статті  20 ЦК України визначено, що право на захист особа здійснює на свій розсуд.
За змістом частин 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (стаття  5 ЦПК України).
Вимоги до позовної заяви викладені в  статті 175 ЦПК України.
Зокрема, даною нормою передбачено, що позовна заява  повинна містити: а саме повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.
Згідно частини 1 статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. 
У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» № 5 від 12 червня 2009 року, зокрема, зазначено, що у позивача суд повинен з`ясувати предмет позову (що конкретно вимагає позивач), підставу позову (чим він обґрунтовує свої вимоги) і зміст вимоги (який спосіб захисту свого права він обрав). Якщо представлені докази недостатньо підтверджують вимоги позивача чи заперечення відповідача або не містять в собі всіх необхідних даних і у сторін є обґрунтовані складнощі у наданні додаткових доказів, суд за їх клопотанням зобов`язаний сприяти їм в одержанні або витребуванні таких доказів. 
Таким чином, питання, що стосується викладу обставин справи, з`ясування предмета позову (що конкретно вимагає позивач) та підставу позову (чим він обґрунтовує свої вимоги), змісту вимоги (який спосіб захисту свого права він обрав), подання доказів, залучення до розгляду справи сторін та третіх осіб суд міг вирішити в судовому засіданні на стадії підготовчого провадження.
Згідно статті 55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободу від порушень і протиправних посягань.
Відповідно до статті 1 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод» високі Договірні сторони гарантують кожному, хто перебуває під їхньою юрисдикцією права і свободи, визначенні в розділі І «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».
Згідно положення частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
У справі "Церква села Сосулівка проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції закріплює "право на суд", в якому право на доступ до суду - право порушити провадження у судах щодо прав та обов`язків цивільного характеру - становить тільки один з його аспектів (див. "Голдер проти Об`єднаного Королівства", рішення від 21 лютого 1975 року, Серія A, N 18, ст. 18, п. 36). Для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну можливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права (див. "Беллет проти Франції", рішення від 4 грудня 1995 року, Серія A, N 333-Б, ст. 42, п. 36). 
Як свідчить позиція Європейського суду з прав людини у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
Крім того, в рішенні Європейського суду з прав людини в справі Жоффер де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року зазначено, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним.
Суд першої інстанції помилково та необґрунтовано вказав про наявність таких недоліків у позовній заяві, які б свідчили про неможливість відкриття провадження за нею, чим порушив право позивача на доступ до правосуддя. У разі необхідності, суд в судовому засіданні на стадії підготовчого провадження має можливість вирішити питання, що стосуються викладу обставин справи, з`ясування предмета позову та підставу позову, змісту вимоги.
Таким чином суд першої інстанції формально віднісся до застосування норм процесуального закону та прийшов до помилкового висновку про повернення позову з вищевказаних підстав.
Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.  
На підставі викладеного та враховуючи фундаментальний принцип безперешкодного доступу до правосуддя, визначений Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод (пункт 1 статті 6) колегія суддів вважає, що постановлена Уманським міськрайонним судом Черкаської області ухвала від 26.02.2020 підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, з підстав, передбачених пунктом 4 частини 1 статті 379 ЦПК України, тобто порушення норм процесуального права.
Керуючись статтями 258, 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, 

п о с т а н о в и в  :

апеляційну скаргу - задовольнити.
Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 08.07.2020 про повернення позовної заяви у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Міськрайонного управління в Уманському районі та м. Умані про видачу документів на земельну ділянку - скасувати.
Матеріали даної цивільної справи направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня її прийняття, подальшому провадженню не перешкоджає та касаційному оскарженню не підлягає. 
Повну постанову складено 26.08.2020.

Суддя-доповідач                 

Судді