Ухвала
іменем України
 
28 вересня 2020 року
м. Київ
 
справа № 320/4520/15-к
провадження № 51-6672км18
 
Верховний суд колегією суддів Другої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів                         ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянув клопотання захисника ОСОБА_4 про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області
від 11 лютого 2020 року та ухвали Запорізького апеляційного суду від 8 квітня
2020 року щодо ОСОБА_5 .
Встановлені обставини
Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області ухвалою від 11 лютого
2020 року залишив без задоволення заяву захисника ОСОБА_6 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 .
Запорізький апеляційний суд ухвалою від 8 квітня 2020 року залишив без задоволення апеляційні скарги засудженого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 , а згадану ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 11 лютого 2020 року – без зміни.
Верховний Суд ухвалою від 4 вересня 2020 року відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК повернув захиснику ОСОБА_4 касаційну скаргу, оскільки її було подано 21 серпня 2020 року, після закінчення строку на касаційне оскарження (останній день оскарження 9 липня 2020 року) і адвокат не порушував питання про поновлення цього строку.
17 вересня 2020 року захисник звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на зазначені судові рішення та клопотанням про поновлення пропущеного строку.
Суть питання
У клопотанні захисник зазначає, що оскаржувану ухвалу апеляційного суду
від 8 квітня 2020 року засуджений ОСОБА_5 , котрий відбуває покарання у виді позбавлення волі, отримав 21 травня 2020 року в Бердянській виправній колонії,
а тому вважає, що для нього строк на оскарження цього судового рішення спливає
21 серпня 2020 року (дата подачі попередньої касаційної скарги захисника).
Мотиви Верховного Суду
З положень ч. 1 ст. 116 КПК вбачається, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою, – якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.
Відповідно до ч. 2 ст. 426 КПК касаційна скарга на судові рішення може бути подана протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, – в той самий строк з дня вручення йому копії судового рішення.
Порядок обчислення процесуальних строків визначений 115 КПК. Частиною 4 вказаної норми процесуального закону визначено, що при обчисленні строків місяцями строк закінчується у відповідне число останнього місяця. Якщо закінчення строку, який обчислюється місяцями, припадає на той місяць, який не має відповідного числа, то строк закінчується в останній день цього місяця.
Захисник ОСОБА_4 подав касаційну скаргу 17 вересня 2020 року (згідно відмітки поштового відділення на конверті та інформації наявної на офіційному сайті Публічного акціонерного товариства «Укрпошта»), як і попередню від 21 серпня
2020 року, – після закінчення трьохмісячного строку на касаційне оскарження, визначеного ч. 2 ст. 426 КПК.
Частиною 1 ст. 117 КПК встановлено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.
Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.
Правило початку перебігу строку на касаційне оскарження, визначене ст. 426 КПК,
є загальним для всіх учасників кримінального провадження за винятком засудженого, який перебуває під вартою. При цьому ця норма процесуального закону не передбачає привілею щодо окремого обчислення строків на касаційне оскарження для кожного нового захисника чи представника, залученого у кримінальному проваджені для надання правової допомоги вже після ухвалення судом судового рішення, яке оскаржується, а тим більше поза межами строків його оскарження. Такі вимоги встановленні КПК мають на меті гарантувати забезпечення принципу правової визначеності, який є одним із елементів принципу верховенства права, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, а учасники кримінального провадження (у тому числі потерпілий) після закінчення відповідних строків оскарження не перебували у стані правової невизначеності та були впевнені у тому, що судове рішення не буде переглядатися в подальшому. Такого ж висновку дійшла колегія суддів Касаційного кримінального суду у справі 750/9944/15-к.
Як убачається з копії доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги особі, засудженій до покарання у вигляді позбавлення волі від 2 серпня 2020 року № 028-0006337, виданого на підставі наказу центру з надання вторинної правової допомоги від 31 липня 2020 року № 58, захисник ОСОБА_4 був залучений
у кримінальному проваджені для надання правової допомоги ОСОБА_5 вже після постановлення ухвали Запорізького апеляційного суду від 8 квітня 2020 року та поза межами строків його оскарження. Водночас сам засуджений в установлений законом строк (ч. 2 ст. 426 КПК) не звертався до Верховного Суду з касаційною скаргою на згадане рішення суду апеляційної інстанції.
У зв`язку з цим призначення засудженому нового захисника після закінчення строку на касаційне оскарження не може само по собі розглядатися як достатня правова підстава для поновлення строку на касаційне оскарження.
Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 429 КПК касаційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку касаційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд касаційної інстанції за заявою такої особи
не знайшов підстав для його поновлення.
З огляду на викладене, оскільки захисник звернувся до суду касаційної інстанції поза межами строку, визначеного ч. 2 ст. 426 КПК, а зі змісту клопотання касаційний суд не вбачає підстав для поновлення цього строку, касаційна скарга захисника підлягає поверненню відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 429 цього Кодексу.
На цих підставах Верховний Суд постановив:
Відмовити захиснику ОСОБА_4 у задоволенні клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 11 лютого 2020 року та ухвали Запорізького апеляційного суду від 8 квітня
2020 року щодо ОСОБА_5 .
Повернути захиснику його касаційну скаргу на ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 11 лютого 2020 року та ухвалу Запорізького апеляційного суду від 8 квітня 2020 року щодо ОСОБА_5 разом
із усіма доданими до неї документами.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                                                  ОСОБА_2                                                   ОСОБА_3