ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/11162/19                                          Суддя (судді) першої інстанції: Шулежко В.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  14 липня 2020 року                                                                                            м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Мельничука В.П., Оксененка О.М., при секретарі - Рейтаровській О.С., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу  Державного підприємства "Укроборонресурси" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 лютого 2020 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Державного підприємства "Укроборонресурси" про застосування заходів реагування, -       

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі - ГУ ДСНС у м. Києві) звернулося до суду з позовом,  в якому просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Державного підприємства «Укроборонресурси» (далі - ДП «Укроборонресурси»), розташованих за адресою: вул. Саперно-Слобідський проїзд, 3 шляхом повного відключення електроживлення та накладення печаток на електрощитки та вхідні двері складських будівель №№ 5, 28, будівлі № 13 (контрольно - перепускний пункт) та підвального приміщення адміністративної будівлі Державного підприємства «Укроборонресурси».
На обґрунтування своїх вимог позивач зазначав, що під час здійснення перевірки встановлено, що приміщення відповідача експлуатуються з порушенням правил та норм пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 лютого 2020 року позов задоволено. Застосовано заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Державного підприємства «Укроборонресурси», що розташовані за адресою: м. Київ, вул. Саперно-Слобідський проїзд, 3 шляхом повного відключення електроживлення та накладення печаток на електрощитки та вхідні двері складських будівель №№ 5, 28, будівлі № 13 (контрольно-перепускний пункт) та підвального приміщення адміністративної будівлі Державного підприємства «Укроборонресурси» до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, вказаних в акті перевірки № 869 від 05.08.2019.
В апеляційній скарзі ДП «Укроборонресурси», посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нову постанову про відмову у задоволені позову.
Зокрема, скаржник стверджує, що на виконання вимог акту перевірки та припису відповідачем вжиті заходи щодо усунення виявлених у ході перевірки порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
У відзиві на апеляційну скаргу позивач наполягає на законності та обґрунтованості рішення суду.
Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, Київський апеляційний адміністративний суд дійшов наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що у період з 14.03.2019 по 20.03.2019 посадовцями ГУ ДСНС у м. Києві проведено планову перевірку приміщень відповідача за адресою: 03039, м. Київ, вул. Саперно-Слобідський проїзд, 3 щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Результати перевірки оформлено актом № 252 від 20.03.2019.
Цим актом зафіксовано наступні порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки:
- не надано підтверджуючі документи, щодо обов`язкового особистого страхуванню життя у страховій компанії (на випадок загибелі (смерті), поранення (контузії, травми або каліцтва), захворювання, одержаних під час ліквідації пожежі або наслідків аварії) членів добровільної пожежної охорони;
- реконструкція, технічне переоснащення та капітальний ремонт здійснена без проектної документації, яка затверджена у встановленому порядку (влаштовано тимчасові споруди - блок -модулі, переобладнання складських будівель під ремонтні зони);
- протипожежні відстані між будинками, спорудами, відкритими майданчиками для зберігання матеріалів, устаткування допускається захаращувати, використовуються для складування матеріалів, устаткування, стоянок транспорту, будівництва та встановлення тимчасових будинків і споруд, у тому числі мобільних (інвентарних) будівель, індивідуальних гаражів;
- на території об`єкта площею понад 3 га на в`їздах (виїздах) відсутні встановлені схеми території, в яких слід вказувати розміщення будівель, водойм, гідрантів, під`їздів пожежних автомобілів до них;
- допускається стоянка транспорту у наскрізних проїздах будівель, на відстані менше 10 м від в`їзних воріт на територію об`єктів, менше 5 м від пожежних гідрантів, забірних пристроїв вододжерел, пожежного обладнання та інвентарю, на поворотних майданчиках тупикових проїздів. У зазначених місцях відсутні відповідні заборонні знаки;
- допускається куріння за межами спеціально відведених місць;
- у будівлях №№2, 5, 8, 9, 12, 13, 15, 17, 18, 23, 32, дерев`яні елементи горищних покриттів не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;
- для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення не визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні;
- у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень адміністративного корпусу, де перебувають люди, ґрат, вони не розкриваються, не розсуваються або не знімаються. Під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати зачинені;
- висота проходів на шляхах евакуації з підвального поверху адміністративної будівлі та коридору корпусу №23 менше 2-х метрів відповідно до вимог п. 7.3.6. ДБН В.1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;
- в віконних отворах сходової клітини адміністративного корпусу не передбачені фрамуги для димовидалення загальною площею не менше 1,2 м2 відповідно до вимог п. 7.3.26. ДБН В.1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»;
- двері на шляхах евакуації з адміністративного корпусу відчиняються проти виходу з будівель (приміщень);
- в адміністративній будівлі відсутні світлові покажчики «Вихід»;
- допускається улаштовувати на шляхах евакуації коридору корпусу № 23 та другого поверху адміністративного корпусу порогів та улаштовувати у  сходових клітках адміністративного корпусу приміщень будь-якого призначення;
- у складських та виробничих приміщеннях рівень вибухозахисту (ступеня захисту оболонки) ектрообладнання в т.ч. розподільчих ектрощитів не відповідає класу зони відповідно до ПУЕ;
- з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів виконані не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
- в електропроводках відгалужувальні та з`єднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів;
- допускається експлуатація тимчасових дільниць електромереж;
- електрощити, групові електрощитки не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки);
- електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати встановлені на горючі основи (конструкції) без підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра;
- допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи , експлуатація їх зі зняттям ковпаками (розсіювачами);
- не проведено перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;
- не проведено перевірку захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5- 38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд";
- будівлі №№2, 5, 7, 8, 9, 11, 12, 13, 15, 17, 20, 22, 23, 27, 28, 29, 31, 34, 35 та тимчасові споруди - блок -модулі не обладнані системами протипожежного захисту з забезпеченням віддаленого цілодобового нагляду за станом систем протипожежного захисту об`єкта відповідно до вимог п. 5.2., п. 5.8., п. 12.1.1. ДБН В.2.5- 56:2014 "Системи протипожежного захисту";
- приміщення будівлі та територія не обладнані системою оповіщення про пожежу та гучномовним зв`язком відповідно до вимог додатку Б ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту;
- відсутнє центалізоване пожежне спостерігання для забезпечення віддаленого цілодобового нагляду за станом систем протипожежного захисту адміністративного корпусу (тривожне сповіщення від приймально- контрольного приладу системи протипожежного захисту не виведено на пульт пожежного спостерігання) відповідно до вимог п. 5.8., п. 12.1.1. ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту";
- для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу 1 раз на рік не проведено випробування на тиск та витрату води з оформленням акта;
- пожежні водойми не в повній мірі заповнені водою;
- переносні вогнегасники не розміщені шляхом: навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення установлювання в шафи пожежних кран-комплектів, у спеціальні тумби, на підставки, що надійно закріплені, на підлозі (якщо дозволяє конструкційне виконання), у пожежні щити (стенди);
- у разі відсутності внутрішнього протипожежного водогону та за наявності горючих матеріалів, а також на території об`єктів, у виробничих, складських та інших приміщеннях, спорудах відсутні бочки з водою. їх кількість у приміщеннях повинна визначатися з розрахунку одна бочка на 250 - 300 м2 захищуваної площі;
- бочки для зберігання води з метою пожежогасіння не укомплектовані пожежним відром місткістю не менше ніж 0,008 м3;
- місця зберігання колісних транспортних засобів не забезпечені буксирними тросами і штангами з розрахунку не менш як 1 трос (штанга) на 10 одиниць колісних транспортних засобів відповідно до п. 3. Розділу VІІ  Правил  пожежної безпеки для підприємств і організацій автомобільного транспорту України, затверджених наказом Міністерства інфраструктури України від 21 січня 2015 року № 11, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 12 березня 2015 року за № 279/26724;
- відсутній план розміщення колісних транспортних засобів в місцях їх зберігання з кількістю понад 25 одиниць із зазначенням порядку евакуації в разі виникнення пожежі відповідно до п. 2. розділу VII Правил  пожежної безпеки для підприємств і організацій автомобільного транспорту України, затверджених наказом Міністерства інфраструктури України від 21 січня 2015 року № 11, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 12 березня 2015 року за № 279/26724;
- небезпечні та особливо небезпечні речовини та матеріали зберігаються в складах менше ніж І і II ступенів вогнестійкості згідно з ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги» (складська будівля №5);
- у складських приміщеннях, розташованих у будинках будь-якого ступеня вогнестійкості, стелажі висотою більше 3 м виконані з горючих матеріалів (складська будівля №5);
- ширина проходів та місця штабельного зберігання не позначені обмежувальними лініями, нанесеними на підлозі, які добре видно;
- відстань між стінами та штабелями в складських приміщеннях менше 0,8 м;
- складські приміщення (відсіки), розташовані в підвальних поверхах адміністративної будівлі, не мають люки чи вікна розміром 0,9 х 1,2 м з приямками (для випускання диму в разі пожежі) або не обладнані системою димовидалення;
- у складських приміщеннях складської будівлі №5 окрім робочих місць комірників (з обгородженням їх заскленими перегородками з негорючих матеріалів заввишки не менше 1,8 м) дозволяється розміщення конторських приміщень;
- балони з газами під час їх зберігання на відкритому майданчику, не захищені від дії сонячного проміння та інших джерел тепла;
- керівник підприємства чи структурного підрозділу, де проводяться вогневі роботи на тимчасових місцях, не оформив наряд-допуск на виконання тимчасових вогневих робіт
- допускається використання орендованих приміщень без зареєстрованої декларації відповідності матеріально- технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки;
- не проводиться навчання з питань техногенної безпеки, навчання діям і способам захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру (далі - навчання), яке організовується з метою підготовки населення, сил цивільного захисту та органів управління до дій в умовах надзвичайних ситуацій відповідно до Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444;
- допускаються до роботи працівники без проходження ними навчань, інструктажів і перевірки знань з питань цивільного захисту, зокрема з техногенної безпеки;
- не проведена ідентифікація об`єкту у відповідності до п. 3 Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки затверджений постановою Кабінету Міністрів України «Про ідентифікацію та декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки»;
- керівний склад підприємства не пройшов навчання з питань цивільного захисту;
- допускаються до роботи особи, які не пройшли навчання, інструктаж і перевірку знань з питань цивільного захисту.
З метою усунення виявлених під час перевірки порушень щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, вказаних в акті перевірки № 252 від 20.03.2019, позивачем видано припис від 25.03.2019 №165, яким передбачено строк для усунення порушень до 20.04.2019.
Оскільки перевіркою встановлено наявність чисельних порушень, які, на думку позивача, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, та які не усунуті відповідачем у встановлений строк, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Статтею 239 Господарського кодексу України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування відповідно до своїх повноважень та у порядку, встановленому законом, можуть, серед іншого, застосовувати до суб`єктів господарювання такі адміністративно-господарські санкції: адміністративно-господарський штраф; обмеження або зупинення діяльності суб`єкта господарювання.
Згідно частини 1 статті 246 Господарського кодексу України здійснення будь-якої господарської діяльності, що загрожує життю і здоров`ю людей або становить підвищену небезпеку для довкілля, забороняється.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 р. № 877-V (надалі за текстом - «Закон № 877-V»)
Відповідно до частини 4 статті 4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Згідно з ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, зокрема, належить: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у ст.65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що ГУ ДСНС у м. Києві як орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Частиною 1 статті 68 Кодексу цивільного захисту України на посадових осіб центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог покладено обов`язок щодо застосування санкцій, визначених законом.
Частиною 2 названої статті Кодексу цивільного захисту України установлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
За змістом частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Відповідно до частини 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Частиною 3 статті ст. 55 Кодексу цивільного захисту України установлено, що забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Пунктом 4 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - ППБУ) передбачено, що пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
Як вбачається з матеріалів справи, з метою усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, відповідачем 26.03.2019 затверджено План організаційно-технічних заходів по виконанню припису від 25.03.2019 №165, виданого позивачем.
Водночас, відповідно до акту від 05.08.2019 № 869, за результатами проведення позапланової перевірки щодо виконання вимог припису, вбачається лише часткове усунення виявлених контролюючим органом порушень, та неусунення порушень, які зазначені в пунктах 2, 4, 6, 7, 10-15, 17-20.
Посилання апелянта на те, що підприємство продовжує активні заходи задля усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки та часткове усунення виявлених порушень, що свідчить про добросовісність намірів щодо вжиття відповідних заходів на виконання вимог акту перевірки колегія суддів не приймає до уваги, оскільки підставою для застосування заходів реагування є встановлення порушень у сфері пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, незалежно від їх кількості. 
Крім того, відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливостей звернутись до суду з заявою про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду адміністративної справи.
Відповідно до першого речення   статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод   встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією.
У контексті спірних правовідносин по даній справі, загрозу життю та здоров`ю людей створюють такі порушення вимог законодавства, які безпосередньо можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищення або пошкодження вогнем майна, під час якого мають місце чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища (пункт 32 частини 1   статті 2 Кодексу цивільного захисту України).
Поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
Мета застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) полягає в убезпеченні дітей, працівників закладу, будівлі та відвідувачів від можливої небезпеки.
Разом з тим, застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Враховуючи вищенаведені обставини та виявлені порушення, колегія суддів приходить до висновку, що у даному випадку виявлені порушення установлених законодавством вимог пожежної безпеки створюють безпосередній ризик виникнення і розвитку пожежі, а тому вимагають вжиття виняткових заходів реагування.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 
ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Державного підприємства "Укроборонресурси" залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 лютого 2020 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття.
Касаційна скарга на постанову суду може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.          
Постанова складена в повному обсязі 14 липня 2020 р.

Головуючий                    суддя                                        І.О.Лічевецький

Суддя                                        В.П.Мельничук

Суддя                                        О.М.Оксененко