ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 серпня 2020 року
        
м. Чернівці

Справа № 715/1489/20
провадження № 822/591/20-ц
Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого Кулянди М.І.,
суддів Одинака О.О., Перепелюк І.Б.,
учасники справи: 
позивач Сторожинецька місцева прокуратура Чернівецької області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області
відповідач ОСОБА_1 
апеляційна скарга ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , на заочне рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 07 листопада 2017 року,
головуючий у суді першої інстанції суддя Цуренко В.А.
ВСТАНОВИВ:
Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
У серпні 2017 року  керівник Сторожинецької місцевої прокуратури Чернівецької області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок незаконного знесення зелених насаджень.
Позовна заява мотивована тим, що під час проведення перевірки працівниками Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області виявлено порушення вимог природоохоронного законодавства, згідно акту перевірки від 26 травня 2017 року встановлено, що в адміністративних межах с. Опришени Глибоцького району Чернівецької області на розі вулиць Штефан чел Маре та Володимира Великого вчинено незаконну порубку 9-ти сироростучих дерев породи верба та 1-го сухостійного дерева цієї ж породи, яка здійснена ОСОБА_1 . 
Згідно з розрахунком шкоди, завданої незаконною порубкою вказаних дерев, обчисленої відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України №559 від 08 квітня 1999 року, розмір шкоди, заподіяної ОСОБА_1 , за незаконну порубку дерева діаметром 26,1-30 см., становить 1000 гривень, діаметром 34,1-38 см 5 дерев - 8250 гривень, діаметром 38,1-42 см 3 дерева - 5700 гривень, сухостійне дерево діаметром 30,1-34 см, 1 дерево - 625 гривень, що разом складає 15575 гривень. 
Просили суд, стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області шкоду заподіяну внаслідок незаконної порубки дерев в сумі 15575 гривень, на рахунок для зарахування коштів, що розподіляються між державним та місцевим бюджетами та вирішити питання про судові витрати.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
Заочним рішенням Глибоцького районного суду Чернівецької області від 07 листопада 2017 року позов Сторожинецької місцевої прокуратури Чернівецької області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок незаконного знесення зелених насаджень задоволено.
Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивачем доведено факт завдання шкоди державі шляхом знесення 10 дерев відповідачем, зазначене також підтверджується матеріалами справи.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
В апеляційній скарзі ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , просить рішення суду першої інстанції скасувати та направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю.
Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
Апелянт вважає, що судом першої інстанції ухвалено незаконне та необґрунтоване рішення, що підлягає скасуванню.
Зокрема,  ОСОБА_1 не був повідомлений належним чином про час та місце розгляду даної справи.
Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи 
Сторожинецька місцева прокуратура та Державна екологічна інспекція у Чернівецькій області подали відзив на апеляційну скаргу. Просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Посилаються на те, що аргументи ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , викладені в апеляційній скарзі, є безпідставними. 
Мотивувальна частина
Обставини справи, встановлені судами першої та апеляційної інстанцій
Судом встановлено, що актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області від 26 травня 2017 року було встановлено факт незаконного зрізання зелених насаджень у с. Опришени Глибоцького району Чернівецької області у кількості 10 штук (а.с. 8-9).
По даному факту Державною екологічною інспекцією у Черкаській області складена перелікова відомість дерев, зроблені заміри (а. с. 10).
Відповідно до протоколу Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області від 26 травня 2017 року про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , здійснив незаконне зрізання зелених насаджень в с. Опришени Глибоцького району Чернівецької області у кількості 10 штук, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 153 КУпАП. Протокол підписаний відповідачем (а. с. 11).
Згідно з постановою Державної екологічної інспекції у Черкаській області про накладення адміністративного стягнення від 06 травня 2017 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 153 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу (а. с. 12).
Відповідач сплатив штраф у розмірі 170 гривень у добровільному порядку, що підтверджується квитанцією від 26 травня 2017 року (а. с. 13).
Відповідно до перелікової відомості дерев (а.с.10) та розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного знесення дерев на території с. Опришени Глибоцького району Чернівецької області (а.с.15) на території села незаконно знесено 10 дерев породи верба, розмір шкоди складає 15575 гривень.
Вищевказаний розрахунок здійснено на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 08 квітня 1999 року № 559 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів».
Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови
Згідно з ч.1 ст.369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Враховуючи викладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
Апеляційний суд, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного.      
Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам оскаржуване рішення не відповідає.
Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.
 Заявник в апеляційній скарзі посилається на порушення норм процесуального права щодо обов`язку суду повідомити відповідача про розгляд справи.
Апеляційний суд погоджується з такими доводами.
Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року визначено, що кожен має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України 2004 року (чинному на час розгляду справи в суді першої інстанції) особи, які беруть участь у справі, мають право брати участь у судових засіданнях.
Як передбачено ч. 1 ст. 158 ЦПК України 2004 року, розгляд судом цивільної справи відбувається в судовому засіданні з обов`язковим повідомленням осіб, які беруть участь у справі.
Порядок повідомлення учасників процесу про час і місце розгляду справи встановлений ст.ст. 74-76 ЦПК України 2004 року.
За змістом ч. ч. 1, 3, 4 ст. 74 ЦПК України 2004 року судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.  Судові повістки про виклик у суд надсилаються особам, які беруть участь у справі.  Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за три дні до судового засідання .
В силу ч.5 ст.74 ЦПК України 2004 року судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі.  У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка, зокрема, надсилається  фізичним особам, які не мають статусу підприємців, за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Згідно з ч. ч. 1, 3, 4 ст. 76 ЦПК України 2004 року судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку. Якщо особу,якій адресовано судову повістку,не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом знею, а за їх відсутності  відповідній житлово-експлуатаційній організації або виконавчому органу місцевого самоврядування.  У разі відсутності адресата особа, що доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.
Із положень п.1ч.1ст.169ЦПК України2004року слідує, що суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею157цього Кодексу, у разі  неявки в судове засідання однієї із сторін або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, про яких нема відомостей, що їм вручені судові повістки.
Частиною 4 статті 169 ЦПК України 2004 року встановлено, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України 2004 року у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Аналіз указаних правових норм дає підстави для висновку, що неповідомлення судом учасників справи про дату, час і місце судового засідання є порушенням їх права на справедливий суд.
Повідомлення про судове засідання здійснюються судовими повістками, які мають бути вручені учасниками процесу фізичним особам під розписку. У разі відсутності таких осіб за місцем проживання повістка під розписку вручається будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом із ними, а за відсутності членів сім`ї відповідній житлово-експлуатаційній організації або виконавчому органу місцевого самоврядування.
За відсутності адресата посадова особа відповідної житлово-експлуатаційної організації або виконавчого органу місцевого самоврядування негайно повертає повістку до суду з поміткою про причини її невручення. У такому разі вважається, що судовий виклик здійснений належним чином.
Отже, на час розгляду справи в суді першої інстанції єдиним підтвердженням відсутності фізичної особи, якій адресовано судову повістку, за місцем проживання, була відмітка відповідної житлово-експлуатаційної організації або виконавчого органу місцевого самоврядування. Лише повернення судової повістки з такою відміткою давало суду підстави для розгляду справи за відсутності учасника судового процесу.
Неявка в судове засідання відповідача, якого не було належним чином повідомлено про судовий розгляд, є безумовною підставою для відкладення судового засідання. В такому разі суд не вправі ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
З матеріалів справи вбачається, що виклики відповідачу в судові засідання, які відбулися 28 серпня 2017року, 21 вересня 2017 року, 07 листопада 2017 року, здійснювався судовими повістками. Суд направив ці повістки рекомендованими листами на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача . 
Дані повістки не були йому вручені і повернулися до суду з поштового відділення без зазначення причин не вручення.
Отже, ОСОБА_1 не був належним чином повідомлений про розгляд справи, який відбувся 07 листопада 2017 року, наразі, суд першої інстанції не вжив дієвих заходів для повідомлення відповідача про дату, час і місце судового засідання, розглянув справу без її участі та ухвалив заочне рішення.
В силу п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України вказане порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування рішення суду та ухвалення нового судового рішення.
Щодо вирішення справи по суті позовних вимог.
У пункті 1 частини четвертої, частині п`ятій статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що сільський, селищний, міський голова забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади;
Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно з пунктом б частини першої статті 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.
Порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність (стаття 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).
Відповідно до частини третьої статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України.
У пункті 3 Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2016 року № 1045, передбачено, що видалення зелених насаджень на території населеного пункту здійснюється: за рішенням виконавчого органу сільської, селищної, міської ради на підставі ордера (крім випадків, передбачених пунктами 7-10 цього Порядку); на підставі документів, визначених статями 35-37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Ураховуючи викладене, суд на підставі належним чином оцінених доказів, поданих сторонами, дійшов висновку про те, що протиправними діями відповідача було порушено положення Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», оскільки рішення колегіального органу місцевого самоврядування про знесення спірних 10 дерев не приймалось, ордер на видалення дерев не видавався. Тобто такі дії вчинено ОСОБА_1 самовільно, чим завдано шкоду державі.
Відповідно до пунктів 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 08 квітня 1999 року № 559 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів» затверджено такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів внаслідок: знищення або пошкодження дерев і чагарників; знищення або пошкодження газонів і квітників.
Установлено, що розмір шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів, обчислюється за таксами, що затверджені цією постановою, посадовими особами інспекторського складу Державної екологічної інспекції та її територіальних органів та інших спеціально уповноважених органів виконавчої влади, яким надано право розглядати справи про адміністративні правопорушення.
Безпідставними є доводи апелянта про те, що позивачем не надано до позовної заяви належного обгрунтування визначеної суми збитків.
Як вбачається з матеріалів справи разом з актом перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 26 травня 2017року, яким зафіксовано факт незаконного знесення ОСОБА_1 10 штук дерев породи верба, в адміністративних межах с.Опришени Глибоцького району Чернівецької області, на розі вулиць Штефан чел Маре та Володимира Великого, перелікової відомості незаконно знесених дерев, матеріалів справи про адміністративне правопорушення та письмового пояснення відповідача (зазначені документи знаходяться в матеріалах справи), до матеріалів справи також долучено детальний розрахунок розміру шкоди, заподіяної ОСОБА_1 , внаслідок незаконного знищення ним 10 штук дерев. 
Вказаний розрахунок, проведений старшим державним інспектором з ОНПС, на підставі додатку №1 до постанови Кабінету Міністрів України від 8 квітня 1999 року №559 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадження у межах міст та інших населених пунктів». 
Отже, позивачем до суду було подано належні докази в обгрунтування визначеної суми збитків, що не спростовано відповідачем.
Суд першої інстанції, на підставі належним чином оцінених доказів, дійшов правильного висновку про стягнення з ОСОБА_1 шкоди завданої ним державі, відповідно до розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного знесення дерев на території с. Опришени Глибоцького району Чернівецької області у розмірі 15579 гривень, який відповідачем відповідними доказами не спростовано.
Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги
Згідно ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Отже, рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 07 листопада 2017 року підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про задоволення позову.
Щодо судових витрат
Вирішуючи питання про зміну розподілу судових витрат, суд апеляційної інстанції враховує положення ст. 141 ЦПК України, згідно якої судовий збір у разі задоволення позову покладається на відповідача.
При зверненні до суду першої інстанції позивач за подання до суду позовної заяви сплатив судовий збір у розмірі 1600 гривень, що підтверджується платіжним дорученням №803 від 14 липня 2017 року (а.с.1)
Отже, підлягає стягненню з ОСОБА_1 на користь прокуратури Чернівецької області 1600 гривень в рахунок відшкодування судових витрат, понесених на оплату судового збору за подання до суду позовної заяви.
Керуючись ст. ст. 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , задовольнити частково.
Рішення Глибоцького районного суду Чернівецької області від 07 листопада 2017 року скасувати.
Позов Сторожинецької місцевої прокуратури Чернівецької області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок незаконного знесення зелених насаджень задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця с. Опришени Глибоцького району Чернівецької області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області (58003, м. Чернівці, вул. Шевченка, 71А, код ЄДРПОУ 37978189) шкоду, заподіяну внаслідок незаконної порубки дерев в сумі 15579 (п`ятнадцять тисяч п`ятсот сімдесят дев`ять) гривень, на рахунок для зарахування коштів, що розподіляються, між державним та місцевими бюджетами: р/р 33112331700045, назва отримувача коштів - Глибоцьке УК/ с.Опришени, МФО 856135, банк одержувача - ГУДКСУ у Чернівецькій області, ОКПО 36751529, код платежу 24062100 (за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища), які перерахувати одержувачам коштів:
- 50 відсотків до спеціального фонду місцевого бюджету Опришенської сільської ради Глибоцького району Чернівецької області в сумі 7 787 гривень 50 коп.(сім тисяч сімсот вісімдесят сім гривень 50 копійок);
- 20 відсотків до спеціального фонду Чернівецького обласного бюджету в сумі 3 115 гривень (три тисячі сто п`ятнадцять гривень);
- 30 відсотків до Державного бюджету України в сумі 4 672 гривні 50 коп. (чотири тисячі шістсот сімдесят дві гривні 50 копійок).
Стягнути з ОСОБА_1 на користь прокуратури Чернівецької області 1600 гривень в рахунок відшкодування судових витрат, понесених на оплату судового збору за подання до суду позовної заяви.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття і касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених ч.3 ст.389 ЦПК України.
Головуючий М.І. Кулянда
Судді: О.О. Одинак
І.Б. Перепелюк