Постанова
Іменем України 
 
04 червня 2020 року
м. Київ
 
справа № 182/934/18
провадження № 61-6966св20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Журавель В. І. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Русинчука М. М.,
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,  
відповідач - об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Першотравневий»,  
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 грудня 2019 року  у складі судді Багрової А. Г. та постанову Дніпровського апеляційного суду                       від 17 березня 2020 року у складі колегії суддів: Зубакової В. П., Барильської А. П., Бондар Я. М.,  
ВСТАНОВИВ:
Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
У лютому 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Першотравневий» (далі - ОСББ «Першотравневий»), у якому просив визнати незаконним та скасувати рішення загальних зборів, оформлене протоколом № 1             від 10 липня 2016 року.
Позовну заяву мотивовано тим, що 10 липня 2016 року проведено загальні збори співвласників ОСББ «Першотравневий», на яких прийнято рішення про затвердження статуту ОСББ «Першотравневий» в новій редакції, припинення повноважень попереднього складу правління ОСББ, обрання нового складу правління та голови правління ОСББ, що оформлено протоколом № 1.
Посилаючись на те, що загальні збори проведені з порушенням Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», а отже порушені його права як співвласника багатоквартирного житлового будинку, позивач просив позов задовольнити. 
Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій  
Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 28 лютого 2018 року відкрито позовне провадження у даній справі та справу призначено до розгляду на 04 червня 2018 року.
Ухвалою Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 грудня 2019 року, залишеною без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 17 березня 2020 року, провадження у справі закрито.
Суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, виходив із того, що справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
ОСОБА_1 подав касаційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.   
Аргументи учасників справи
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Касаційна скарга ОСОБА_1 аргументована тим, що суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, вирішив справу з урахуванням правової позиції, викладеної в постанові Великої Палати Верховного Суду від 02 жовтня 2019 року в справі №501/1571/16-ц, яка     не відповідає предмету спору та суті заявленого ним позову, оскільки предметом позову в даній справі є оскарження рішення загальних зборів ОСББ, що стосується його особистих немайнових прав, як члена житлово-будівельного кооперативу, зокрема, на участь в управлінні ним. Спір, що виник між сторонами, стосується реалізації фізичної особи, яка має цивільне право спільної сумісної власності, правомочностей члена житлового кооперативу.
Відзив/заперечення на касаційну скаргу 
ОСББ «Першотравневий» подало відзив, у якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржені судові рішення - без змін, які ухвалені з додержанням норм процесуального права.
Рух справи в суді касаційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 29 квітня 2020  року відкрито касаційне провадження в справі за позовом  ОСОБА_1 до ОСББ «Першотравневий» про визнання незаконним та скасування рішення загальних зборів.
Витребувано із Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області зазначену справу.
Мотивувальна частина 
Позиція Верховного Суду
Відповідно до пункту 2 розділу II«Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-IX, який набрав чинності 08 лютого 2020 року, установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
Наведені в касаційній скарзі доводи не дають підстав для висновку про   неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права     
 
Відповідно до статті 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності й спеціалізації та визначається законом.
За вимогами частини першої статті 18 Закону України  «Про судоустрій і статус суддів»  суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Важливість визначення юрисдикції підтверджується як закріпленням у Конституції України принципу верховенства права, окремими елементами якого є законність, правова визначеність та доступ до правосуддя, так і прецедентною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).
При визначенні предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.
Юрисдикційність спору залежить від характеру спірних правовідносин, правового статусу суб`єкта звернення та предмета позовних вимог, а право вибору способу судового захисту належить виключно позивачеві.
Відповідно до частини першої статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Підвідомчість господарських справ установлена  статтею 20 ГПК України згідно з пунктом 3 частини першої якої господарським судам підвідомчі справи, що виникають з корпоративних відносин у спорах між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, членами), у тому числі учасником, який вибув, а також між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи, пов`язаними зі створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності такої особи, крім трудових спорів.
Відповідно до частини другої  статті 1 ЗаконуУкраїни «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» № 2866-III об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.
Як встановлено судами та підтверджується матеріалами справи, предметом спору в даній справі є визнання та скасування рішення загальних зборів співвласників ОССБ «Першотравневий» про затвердження статуту ОСББ «Першотравневий» в новій редакції, припинення повноважень попереднього складу правління ОСББ, обрання нового складу правління та голови правління ОСББ, що оформлене протоколом від 10 липня 2016 року № 1. 
Ураховуючи, що позивач є власником квартири у багатоквартирному будинку, а спір стосується захисту його права  на участь в управлінні майна багатоквартирного будинку, суди попередніх інстанцій дійшли висновку, що даний спір підлягає розгляду за правилами господарського судочинства.    
Такого ж висновку в аналогічних правовідносинах дійшла Велика Палата Верховного Суду в постановах від 02 жовтня 2019 року в справі                            № 501/1571/16-ц, від 20 вересня 2018 року у справі № 813/6286/15  та                 від 06 лютого 2019 року у справі № 462/2646/17.   
Виходячи зі змісту та характеру позовних вимог, підстав заявленого позову, надавши відповідну правову оцінку правовідносинам сторін, суд першої інстанції, з яким погодився й апеляційний суд, правильно закрив провадження у справі, оскільки спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.   
Доводи касаційної скарги ОСОБА_1 не спростовують правильність судових рішень першої та апеляційної інстанцій, а зводяться до незгоди заявника з висновками судів та містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судами. 
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ,         від 10 лютого 2010 року).
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Ураховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про наявність передбачених частиною третьою статті 401 ЦПК України підстав для  залишення касаційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції та постанови апеляційного суду - без змін. 
Керуючись статтями 389, 400,  401 (в редакції, чинній станом на                   07 лютого 2020 року), Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 грудня 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду     від 17 березня 2020 року залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та  оскарженню не підлягає. 

Судді:                                                                                      В.  І.  Журавель

                                                                                                 Н. О. Антоненко

                                                                                                 М. М. Русинчук