ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2020 року 
м. Київ

Справа №  904/4673/19 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Студенець В.І. - головуючий, судді: Баранець О.М., Кондратова І.Д.  

за участю секретаря судового засідання:  Натаріної О.О.

розглянувши касаційну скаргу Державного промислового підприємства "Кривбаспромводопостачання"

на постанову Центрального апеляційного господарського суду
(головуючий суддя - Кузнецов В.О.; судді: Чередко А.Є., Вечірко І.О.)
від 04.03.2020

у справі №904/4673/19 

за позовом Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго"
до Державного промислового підприємства "Кривбаспромводопостачання"
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі"
про стягнення заборгованості за поставлену електричну енергію у розмірі 15   648   769,28   грн,

за участю представників учасників справи:
позивача -  Онищенко Т.О.
відповідача - Харитонов Є.Б., Булгаков В.С.
третьої особи - не з`явилися

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст позовних вимог

1.1. Державне підприємство зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" (далі - ДПЗД "Укрінтеренерго") звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Державного промислового підприємства "Кривбаспромводопостачання" (далі - ДПП "Кривбаспромводопостачання") за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на стороні позивача Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" про стягнення заборгованості за поставлену електричну енергію у розмірі 15 648 769,28 грн.

1.2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ДПП "Кривбаспромводопостачання" не виконано вимог укладеного між сторонами договору постачання електричної енергії постачальником "останньої надії" в частині оплати заборгованості за поставлену електричну  енергію, в зв`язку з чим за останнім рахується заборгованість в сумі 15   648   769,28 грн.

2. Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

2.1. Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 08.01.2020 у справі №904/4673/19 позовну заяву залишено без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

2.2. Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 04.03.2020 ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 08.01.2020 у справі №904/4673/19 скасовано, справу №904/4673/19 направлено до Господарського суду Дніпропетровської області для розгляду.

2.3. Господарськими судами встановлено такі обставини:

-    ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 11.11.2019 прийнято позовну заяву Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" до Державного промислового підприємства "Кривбаспромводопостачання" про стягнення заборгованості за поставлену електричну енергію у розмірі 15   648   769,28 грн до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 05.12.2019;

- в підготовче судове засідання, яке відбулося 05.12.2019, повноважні представники сторін не з`явились. Жодних пояснень щодо причини неявки або інших клопотань до місцевого господарського суду не надходило; 

- ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.12.2019 відкладено підготовче засідання на 08.01.2020;

- ДПП "Кривбаспромводопостачання" 08.01.2020 подано клопотання про залишення позовної заяви позивача без розгляду, у зв`язку з тим, що 08.01.2020 позивач повторно не з`явився у судове засідання, не повідомив суд про причини неявки та не подав клопотання про розгляд справи за його відсутністю.             

2.4. Залишаючи позовну заяву без розгляду, місцевий господарський суд виходив з того, що у судові засідання 05.12.2019 та 08.01.2020 позивач не забезпечив явку представника, про день, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, із заявою про розгляд справи за відсутності свого представника не звертався. 

2.5. Скасовуючи ухвалу місцевого господарського суду, суд апеляційної інстанції зазначив, що суд першої інстанції, залишаючи без розгляду позовну заяву, позбавив  позивача права можливості реалізувати своє право на отримання судового захисту.

При цьому судом апеляційної інстанції було встановлено, що позивач 03.01.2020 надіслав на адресу Господарського суду Дніпропетровської області клопотання про проведення судового засідання 08.01.2020 за відсутністю його представника.

3. Короткий зміст вимог касаційної скарги

3.1. Не погоджуючись з постановою Центрального апеляційного господарського суду від 04.03.2020 у справі №904/4673/19, Державне промислове підприємство "Кривбаспромводопостачання" звернулось з касаційною скаргою на зазначене судове рішення, якою просить постанову суду апеляційної інстанції скасувати, справу направити на новий розгляд до Центрального апеляційного господарського суду.

3.2. Узагальнені доводи касаційної скарги Державного промислового підприємства "Кривбаспромводопостачання":

- судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, суд апеляційної інстанції розглянув справу за відсутності представника ДПП "Кривбаспромводопостачання", що є безумовною підставою для скасування оскаржуваного судового рішення;

- скаржник також зазначає, що клопотання про проведення судового засідання за відсутності представника від 16.12.2019 підписано неуповноваженою особою, оскільки особа, що підписала клопотання, набула статусу представника позивача лише 23.01.2020 з посиланням на ордер серії КС № 702493;

- суд апеляційної інстанції не застосував пункт 2 Правил надання послуг поштового зв`язку.

3.3. У відзиві на касаційну скаргу Державне підприємство зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" просило відмовити в її задоволенні, а постанову Центрального апеляційного господарського суду від 04.03.2020 у справі №904/4673/19 залишити без змін, як таку, що прийнята з дотриманням норм процесуального права.

4. Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанцій з посиланням на норми права, яким керувався суд

4.1. В якості підстав оскарження постанови суду апеляційної інстанції скаржник вказав, що суд апеляційної інстанції розглянув справу за відсутності представника ДПП "Кривбаспромводопостачання", що відповідно до пункту 5 частини першої статті 310 Господарського процесуального кодексу України є безумовною підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

4.2. З матеріалів справи вбачається, що ухвала про відкриття апеляційного провадження  від 07.02.2020 у справі № 904/4673/19 за апеляційною скаргою ДПЗД "Укрінтеренерго" відправлена за місцезнаходженням відповідача: 50007, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр. Миру, 15А.

Як вбачається зі статусу рекомендованого поштового відправлення ДПЗД "Укрінтеренерго" на сайті ПАТ "Укрпошта" за номером 49000   7963270   3, за місцем виконання операції м. Кривий Ріг 21.02.2020 відправлення не було вручено адресату із зазначенням про інші причини невручення.

На адресу Центрального апеляційного господарського суду 26.02.2020 повернуто поштове відправлення з відміткою відділення поштового зв`язку Укрпошта - "від отримання відмовилися" та "за закінченням строку зберігання".

4.3. Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та відносини між ними врегульовані, зокрема Правилами надання послуг поштового зв`язку.

Так, відповідно до пункту 114 Правил надання послуг поштового зв`язку, одержувач може відмовитися від одержання поштового відправлення, про що на поштовому відправленні або повідомленні про надходження поштового відправлення робиться відповідна позначка, яка засвідчується його підписом. Підпис представника юридичної особи, уповноваженого на одержання пошти, скріплюється печаткою (за наявності) цієї юридичної особи. Такі поштові відправлення не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертаються за зворотною адресою.

У разі коли одержувач відмовляється засвідчити своїм підписом факт відмови від одержання поштового відправлення, таке поштове відправлення зберігається в приміщенні об`єкта поштового зв`язку протягом установленого пунктом 116 цих Правил строку (крім рекомендованих листів з позначкою "Судова повістка"), після закінчення якого повертається поштовим оператором за зворотною адресою.

Відповідно до абзацу третього пункту 116 Правил надання послуг поштового зв`язку у разі невручення рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою у порядку, визначеному у пунктах 99, 991, 992, 106 та 114 цих Правил, із зазначенням причини невручення.

4.5. Відповідно до пункту 4 частини шостої статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

4.6. Отже, у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернуто підприємством зв`язку з відміткою про відмову адресата від його одержання, вважається, що він повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії належним чином. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 09.07.2019 у справі № 921/165/16-г/7.

4.7. Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

4.8. Згідно зі статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. 

Частиною першою статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

4.9. Відповідно до частин першої - четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини першої статті 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

Пунктом 2 частини першої та пунктом 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до частини першої статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно з вимогами статті 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених цією статтею.

4.10. Відповідно до частини першої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

4.11. Статтею 181 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Частиною першою статті 185 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу, зокрема, про залишення позовної заяви без розгляду (пункт 1 частини другої статті 185 Господарського процесуального кодексу України).

4.12. Відповідно до частини четвертої статті 202 Господарського процесуального кодексу України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

4.13. Згідно з пунктом 4 частини четвертої статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

4.14. Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 дійшла висновку, що обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною четвертою статті 202, пунктом 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Також об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі №910/16978/19  зазначила, що у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності. 

4.15. Крім того об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові  від 13.09.2019 у справі №916/3616/15 зазначено, що у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності, має обов`язково надаватись судами оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача.

4.16. Як встановлено судом першої інстанції, представник позивача у судове засідання, призначене на 05.12.2019, не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності до суду не подав, хоча про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином. 

Господарський суд Дніпропетровської області ухвалою від 05.12.2019 у даній справі відклав підготовче засідання на 08.01.2020. Крім того, судом першої інстанції в ухвалі від 05.12.2019 було попереджено позивача про наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

В судовому засіданні 08.01.2020 судом першої інстанції встановлено, що позивач належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, а саме, ухвалу Господарського  суду Дніпропетровської області від 05.12.2019 отримано позивачем 13.12.2019, на підтвердження чого до матеріалів справи долучено поштове повідомлення  №   4930010811335.
Проте, як встановлено місцевим судом, позивачем не повідомлено суд про причини неявки в судові засідання, які були призначені на 05.12.2019 та 08.01.2020. При цьому суд зазначив, що у позивача був час, у зв`язку з відсутністю можливості з`явитися в судові засідання, подати заяву про розгляд справи за його відсутністю, або про відкладення розгляду справи, або зазначити про причини неявки, проте позивачем зазначених заходів здійснено не було.
Разом з тим, судом апеляційної інстанції встановлено, що позивачем на адресу Господарського суду Дніпропетровської області 03.01.2020 було направлено клопотання про проведення судового засідання 08.01.2020 за відсутністю його представника, на доказ чого додано накладну №010235 кур`єрської служби.
Як вбачається із накладної №010235 одержувач - Господарський суд Дніпропетровської  області отримав зазначене відправлення 29.01.2020. Підготовче засідання Господарським судом Дніпропетровської області проведено 08.01.2020, тобто на момент проведення судом підготовчого засідання в суді першої інстанції заява про розгляд справи за відсутністю представника позивача була відсутня. Зазначене залишилося поза увагою суду апеляційної інстанції.
Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
4.17. З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що судом апеляційної інстанції було необґрунтовано скасовано ухвалу суду першої інстанції, яка відповідає приписам Господарського процесуального кодексу України.

5. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

5.1. Відповідно до частин першої та другої статті 300 Господарського процесуального кодексу України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

5.2. Згідно із пунктом 4 частини першої статті 308 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині.

5.3. Статтею 312 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.

5.4. З урахуванням викладеного оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню, а ухвалу місцевого господарського суду слід залишити в силі.
6. Судові витрати
Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з тим, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню, постанова суду апеляційної інстанції - скасуванню, а ухвала суду першої інстанції - залишенню в силі, витрати зі сплати судового збору в сумі 2 102,00 грн за розгляд справи в суді касаційної інстанції підлягають стягненню з Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" на користь Державного промислового підприємства "Кривбаспромводопостачання". 
Керуючись статтями 129, 300, 301, 308, 312, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Суд 
П О С Т А Н О В И В :
1. Касаційну скаргу Державного промислового підприємства "Кривбаспромводопостачання" задовольнити частково.
2. Постанову Центрального апеляційного господарського суду від 04.03.2020 у справі №   904/4673/19 скасувати.
3. Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 08.01.2020 у справі №904/4673/19 залишити в силі.
4. Стягнути з Державного підприємства зовнішньоекономічної діяльності "Укрінтеренерго" (місцезнаходження: 04080, м. Київ, вул. Кирилівська, 85; код ЄДРПОУ 19480600) на користь Державного промислового підприємства "Кривбаспромводопостачання" (місцезнаходження: 50069, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, проспект Миру, будинок 15А; код ЄДРПОУ 00191017) 2 102 (дві тисячі сто дві) гривні 00 копійок судового збору за розгляд справи в суді касаційної інстанції.
5. Видачу наказу доручити Господарському суду Дніпропетровської області.
6. Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                                    В. Студенець

Судді                                                                                                                 О. Баранець

                                                                                                                          І. Кондратова