УХВАЛА

25 серпня 2020 року  
Київ
справа №340/3361/19
адміністративне провадження №К/9901/14677/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Жука А.В.,
суддів: Мартинюк Н.М.,  Мельник-Томенко Ж.М., 
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 
на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 січня 2020 року
та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 12 травня 2020 року 
у справі №340/3361/19
за позовом ОСОБА_1 
до ІНФОРМАЦІЯ_1 
про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, -
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просив:
- визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо не проведення нарахування та виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 17 серпня 2017 року по 12 листопада 2019 року включно;
- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 нарахувати та виплатити йому середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 17 серпня 2017 року по 12 листопада 2019 року.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 січня 2020 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 12 травня 2020 року, в задоволені позовних вимог відмовлено. 
Не погоджуючись з рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, 15 червня 2020 року ОСОБА_1 звернувся з касаційною скаргою до Верховного Суду.
Ухвалою Верховного Суду від 06 липня 2020 року касаційну скаргу залишено без руху у зв`язку з підстав відсутності копій касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.
Надано скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали, для усунення недоліків касаційної скарги, які зазначені в мотивувальній частині ухвали, в перебіг якого не враховується строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).
20 липня 2020 року до Верховного Суду надійшла заява позивача про усунення ним недоліків касаційної скарги та копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.
Таким чином, особою, що подала касаційну скаргу, були усунуті недоліки касаційної скарги, які були зазначені в ухвалі Верховного Суду від 06 липня 2020 року, що дає змогу вирішити питання про відкриття або відмову у відкритті касаційного провадження.
За правилами частини першої  статті 334 КАС України  за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Пунктом другим частини п`ятої  статті 328 КАС України  обумовлено, що не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності, крім випадків, якщо:
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;
б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього  Кодексу  позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;
в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;
г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.
В касаційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що наведена в касаційній скарзі невідповідність висновків суду правовим позиціям, висловленим Верховним Судом у типових правовідносинах, зумовлює об`єктивну необхідність формування єдиного підходу до застосування норм права у зазначеній категорії справ, а саме: систематичне порушення державною в особі суб`єктів владних повноважень (в даному випадку військових частин) шляхом прийняття протиправних рішень і здійснення протиправних дій (як проведення розрахунку при звільненні з військової служби не в повному обсязі), в подальшому змушує колишніх військовослужбовців масово звертатись до суду для оскарження таких рішень та дій військових частин, що призводить до постійних значущих і чисельних юридичних спорів з аналогічним предметом спору та великою кількістю справ, які перебувають на розгляді адміністративних судів у спорах з аналогічних обставин.
Крім того, позивач наголошує, що існування оскаржуваних рішень може привести до непоправних для нього наслідків щодо обмеження останнього захистити і відновити свої права.
Отже, наведені позивачем в касаційній скарзі доводи свідчать про те, що дана касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики та має виняткове значення для позивача.
Крім цього, підставою касаційного оскарження рішення суду апеляційної інстанції у даній справі є посилання скаржника на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права у випадку,  передбаченого    пунктом 1 частини четвертої    статті 328 КАС України, а саме: якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, зокрема скаржник вважає, що висновки суду апеляційної інстанції не відповідають висновкам Верховного Суду викладених у постанові від 22 травня 2020 року у справі №320/1263/19, від 31 жовтня 2019 року у справі №825/598/17, від 31 жовтня 2019 року у справі №2340/4192/18 та висновку, який викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 вересня 2019 року у справі №552/2191/17.
Таким чином, на думку скаржника, судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосовано норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду, що потребує перевірки судом касаційної інстанції.
Отже, доводи, які викладені в касаційній скарзі, вказують на наявність обставин, визначених пунктом 1 частини четвертої  статті 328 КАС України, що є підставою для відкриття касаційного провадження.
Касаційна скарга відповідає вимогам статті 330 КАС України, подана з дотриманням строку на касаційне оскарження, підстави для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні. 
Керуючись статтями  328,  330, 334 КАС України  в редакції  Закону № 2147-VІІІ, Верховний Суд -
УХВАЛИВ:
1. Відкрити касаційне провадження за скаргою ОСОБА_1 на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 січня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 12 травня 2020 року у справі №340/3361/19.
2.    Встановити десятиденний строк з дня отримання ухвали про відкриття касаційного провадження для подання учасниками справи до суду касаційної інстанції відзиву на касаційну скаргу в письмовій формі, доказів надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи та заперечень щодо поданих заяв та клопотань.
Роз`яснити, що відповідно до пункту 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, в редакції Закону України від 18 червня 2020 року №731-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. 
3. Витребувати з Кіровоградського окружного адміністративного суду справу №340/3361/19.
4.    Надіслати учасникам справи копію цієї ухвали разом із копією касаційної скарги та доданих до неї матеріалів.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

А.В. Жук
Н.М. Мартинюк 
 Ж.М. Мельник-Томенко ,
Судді Верховного Суду