Справа № 991/5756/20
Провадження №11-сс/991/611/20
суддя 1 інст. ОСОБА_1 

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 липня 2020 року м.Київ

       Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю:
секретара судового засідання ОСОБА_5 ,
прокурор не з`явився,
захисника ОСОБА_6 ,
підозрюваного ОСОБА_7 ,
 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду  апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , подану в інтересах ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 14 липня 2020 року про відмову у відкритті провадження за його скаргою на бездіяльність Генерального прокурора у кримінальному провадженні № 42016110350000102 від 01 квітня 2016 року,
в с т а н о в и л а:
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 14 липня 2020 року відмовлено у відкритті провадження за скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_7  – ОСОБА_6  на бездіяльність Генерального прокурора у кримінальному провадженні № 42016110350000102 від 01 квітня 2016 року, що полягає у нерозгляді Генеральним прокурором заяви ОСОБА_7 про зміну підслідності від 22 червня 2020 року. Підставою відмови у відкритті провадження зазначено відсутність зазначеного рішення у ч.1 ст.303 КПК України, де передбачено вичерпний перелік рішень, які підлягають оскарженню до слідчого судді під час досудового розслідування.
Не погоджуючись із ухвалою слідчого судді, захисник ОСОБА_6 , представляючи інтереси ОСОБА_7 , подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову, якою відкрити провадження у справі за його скаргою на бездіяльність Генерального прокурора у кримінальному провадженні № 42016110350000102. Свої доводи обгрунтовує тим, що бездіяльність Генерального прокурора підлягає оскарженню в порядку ст.303 КПК України. Вважає, що слідчий суддя, проігнорувавши положення ст.55 Конституції України, порушила право підозрюваного ОСОБА_7 на оскарження бездіяльності органів державної влади. З цих підстав вважає ухвалу слідчого судді необгрунтованою та незаконною.
У судовому засіданні захисник – ОСОБА_6 та підозрюваний апеляційну скаргу підтримали, просили її задовольнити в повному обсязі. 
Прокурор у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи сторони захисту, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України. Згідно з ч.1 ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені слідчому судді на стадії досудового розслідування передбачено ст.303 КПК України. 
За змістом ч.4 ст.304 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню.
У скарзі, поданій до слідчого судді Вищого антикорупційного суду, захисник ОСОБА_6 стверджував, що прокурором допущено неналежне процесуальне реагування на подану його підзахисним заяву - не прийнято постанову згідно ст.110 КПК України, що свідчить про допущення ним бездіяльності, оскарження якої передбачено п. 1 ч.1 ст.303 КПК України, зокрема, нездійснення інших процесуальних дій, які він (слідчий, прокурор) зобов`язаний вчинити у визначений КПК строк.
Із матеріалів провадження вбачається, що 22 червня 2020 року ОСОБА_7 звернувся із заявою про зміну підслідності у кримінальному провадженні №42016110350000102 до Генерального прокурора та доручення здійснення розслідування кримінального провадження ДБР, яка за змістом фактично є клопотанням у розумінні КПК України. 09 липня 2020 року він отримав відповідь від 06 липня 2020 року № 16/1/2-214/7-17 від начальника другого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури щодо відсутності підстав для повторного визначення підслідності у кримінальному провадженні № 42016110350000102, оскільки 08 листопада 2019 року Генеральним прокурором було визначено підслідність у вищевказаному кримінальному провадженні за детективами НАБ України. 
Згідно ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
Таким чином, колегія суддів вважає, що виходячи з тесту відповіді, у задоволенні клопотання про зміну підслідності стороні захисту відмовлено, а за таких обставин ч.2 ст.220 КПК України зобов`язує уповноважену особу  прийняти процесуальне рішення у вигляді постанови. Колегія суддів, виходячи із вищенаведеного, приходить до висновку, що така бездіяльність має ознаки, які підпадають під п.1 ч.1 ст.304 КПК України та може бути оскаржена до слідчого судді, тому при постановленні оскаржуваної ухвали слідчим суддею не в повній мірі дослідженні обставини кримінального провадження та передчасно зроблено висновок про наявність підстав для відмови у відкритті провадження.
Відповідно до вимог п.п.1, 2 ч.3 ст.407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвалу слідчого судді суд апеляційної інстанції має право: залишити ухвалу без змін; скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.
Разом з тим, слідчим суддею скарга по суті не розглядалася, доказам не надано оцінки, у зв`язку з чим, ухвала слідчого судді Вищого антикорупційного суду підлягає скасуванню, а матеріали за скаргою поверненню до Вищого антикорупційного суду для розгляду слідчим суддею по суті та постановлення процесуального рішення (задоволення скарги чи відмови в її задоволенні, повернення з інших підстав чи закриття провадження, тощо) відповідно до вимог ст. ст. 304, 306, 307 Кримінального процесуального кодексу України.
У зв`язку з чим, апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.
Керуючись ст.ст.220, 303,  304,  376,  404,  405,  407,  418,  419, 422 КПК України, колегія суддів
п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу задовільнити частково.
Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 14 липня 2020 року про відмову у відкритті провадження скасувати.
Матеріали за скаргою захисника ОСОБА_6 , подану в інтересах ОСОБА_7 , на бездіяльність щодо нездійснення процесуальних дій повернути Вищому антикорупційному суду для виконання вимог ст. ст. 304, 306, 307 КПК України.
У задоволенні апеляційної скарги в іншій частині відмовити.
Ухвала є остаточною, набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

       Головуючий суддя                                                                          ОСОБА_2 

       судді:                                                                                             ОСОБА_3 

                                                                        ОСОБА_4