ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2020 року 
м. Київ

Справа №  910/12243/19 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кондратова І.Д. - головуючий, судді - Губенко Н.М., Ткач І.В.,

за участю секретаря судового засідання Півень А.Л.,
представників учасників справи:
позивача - Вага Ю.В. - адвокат;
відповідача  - Пашковський Д.В. - адвокат; 

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Укрбудтрансгаз»

на рішення Господарського суду міста Києва
(суддя - Мудрий С.М.)
від 10.12.2019

та постанову Північного апеляційного господарського суду
(головуючий - Яковлєв М.Л., судді - Куксов В.В., Шаптала Є.Ю.)
від 26.05.2020

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Норлент компані»
до Приватного акціонерного товариства «Укрбудтрансгаз»
про стягнення 2 474 335,78 грн,

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог та заперечень.

1.1. У вересні 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Норлент компані» (надалі - ТОВ «Норлент компані», позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Укрбудтрансгаз» (надалі - ПрАТ «Укрбудтрансгаз», відповідач) про стягнення 2 474 335,78 грн безвідсоткової фінансової допомоги.

1.2. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач в порушення умов договору відступлення (купівлі - продажу) права вимоги від 31.08.2018, не виконав перед новим кредитором свої зобов`язання щодо сплати безвідсоткової фінансової допомоги в сумі 7  242  200,00 грн.

1.3. Відзиву та заперечень відповідачем не було подано.

2. Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції.

2.1. Рішенням Господарського суду міста Києва від 10.12.2019, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 26.05.2020 у справі № 910/12243/19, позовні вимоги задоволено повністю. 

2.2. Приймаючи рішення, суди першої та апеляційної інстанцій встановили такі обставини:

- на виконання умов договору про надання поворотної безвідсоткової фінансової допомоги відповідачу надано 7  372  200,00 грн фінансової допомоги згідно платіжних доручень, в яких змінено помилково зазначене призначення платежу з «передплата згідно дог. №07/09 від 07.09.2016» на «перерахування безвідсоткової поворотної фінансової допомоги згідно дог. №01/10 від 02.10.2017»;

- договір про надання поворотної безвідсоткової фінансової допомоги та договір відступлення права вимоги укладені належним чином, підписані уповноваженими особами, у встановленому порядку не визнані недійсними та не розірвані. Крім того, договір про надання поворотної безвідсоткової фінансової допомоги був схвалений відповідачем  шляхом повернення фінансової допомоги в сумі 130  000,00 грн;

- листи, якими погоджено змінити призначення платежів в платіжних дорученнях підписані та погоджені директором відповідача до укладення трьохстороннього договору відступлення права вимоги;

- строк виконання зобов`язань встановлено і договором про надання поворотної безвідсоткової фінансової допомоги, і договором про відступлення права вимоги до 02.10.2018;

- доказів належного виконання відповідачем зобов`язань щодо повернення сплачених коштів сторонами не надано.

2.3. Суд апеляційної інстанції відхилив заперечення скаржника, що судом першої інстанції, внаслідок залишення клопотань про витребування оригіналів доказів та письмових пояснень без розгляду, порушено норми процесуального права, оскільки клопотання були заявлені після закриття підготовчого засідання та при їх поданні відповідач не вказав жодних причин неможливості їх заявлення в підготовчому засіданні. При цьому, на стадії підготовчого провадження розгляд справи неодноразово відкладався. Крім того, суд апеляційної інстанції зазначив, що оригінали доказів, які скаржник просив витребувати, 21.10.2019 в судовому засіданні були надані позивачем суду для огляду.    

2.4. Північний апеляційний господарський суд погодився з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позову, оскільки в прохальній частині позовної заяви позивач просив стягнути лише частину боргу в сумі 2 474 335,78 грн, при цьому не посилаючись на конкретні платіжні доручення. У випадку звернення  позивача з позовом про стягнення з відповідача решти заборгованості за договором відступлення права вимоги, обставини наявності заборгованості підлягають дослідженню.

3. Короткий зміст вимог касаційної скарги. Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу. Підстава (підстави) відкриття касаційного провадження. 

3.1.          08.07.2020 ПрАТ «Укрбудтрансгаз» звернулося до суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 10.12.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.05.2020 у справі № 910/12243/19, в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення повністю та передати справу на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

3.2.          У касаційній скарзі скаржник визначає підставою касаційного оскарження судових рішень порушення судами норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, оскільки суди не дослідили всіх наявних у справі доказів, зокрема щодо дійсності договору про відступлення права вимоги та залишили без розгляду клопотання відповідача про витребування у позивача оригіналів доказів (документів) з метою проведення почеркознавчої експертизи підпису директора ПрАТ «Укрбудтрансгаз» Жили О.А., необґрунтовано відхилили клопотання про продовження строку для надання письмових пояснень щодо платежів, що здійснювалися відповідно до умов договору поставки № 07/09 від 07.09.2016 (пункт 4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України).

3.3.          ТОВ «Норлент компані» подало відзив на касаційну скаргу, відповідно до якого просило рішення суду першої та постанову суду апеляційної інстанцій залишити без змін. Позивач стверджує, що суд першої інстанції правильно відхилив подані відповідачем клопотання про витребування доказів, оскільки вони були подані несвоєчасно. Крім того, позивач вказує, що заперечення, які викладені відповідачем у касаційній скарзі не заслуговують на увагу суду касаційної інстанції, з огляду на те, що відсутність відзиву, в якому б містилась незгода відповідача з будь - якою із обставин на яких ґрунтуються позовні вимоги, позбавляє відповідача права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті.

3.4.          15.09.2020 позивач подав заяву в якій просив приєднати заяву свідка до матеріалів справи.

3.5.          Верховний Суд відмовляє у прийнятті поданих ТОВ «Норлент компані» додаткових доказів, з огляду на те, що відповідно до частини 2 статті 300 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції не має права збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

4.          Мотиви, якими керується Верховний Суд, та застосоване законодавство.

4.1.          Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частини 1 та 2 статті 300 Господарського процесуального кодексу України).

4.2.          Рішення судів попередніх інстанцій переглядається з підстав, передбачених пунктом 4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

4.3.          Відповідно до цього пункту підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 Господарського процесуального кодексу України.

4.4.          Зокрема, згідно з пунктом 3 частини 3 статті 310 цього Кодексу підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

4.5.          У касаційній скарзі скаржник стверджує, що суд першої інстанції необґрунтовано відхилив клопотання відповідача про витребування у позивача оригіналів актів прийому - передачі документів згідно договору про відступлення права вимоги від 31.08.2018, акту звірки між сторонами щодо зобов`язань відповідача перед позивачем та будь - які інші документи, що стосуються договору відступлення права вимоги від 31.08.2018 та підтверджують передачу такої вимоги від ТОВ «Анвальт» до позивача. Крім того, відповідач просив витребувати у позивача оригінали доданих до позовної заяви документів, а саме: договору безвідсоткової фінансової допомоги № 01\10 від 02.10.2017, листів ТОВ «Анвальт» про зміну призначення платежу та платіжних доручень. 

4.6.          Частиною 3 статті 80 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

4.7.          Відповідно до частин 1 - 2 статті 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів); 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

4.8.          Судами попередніх інстанцій встановлено, що клопотання про витребування доказів були подані відповідачем після закриття підготовчого засідання, при їх поданні відповідач не вказав жодних причин неможливості їх заявлення в підготовчому засіданні. При цьому, оригінали доказів, які скаржник просив витребувати, 21.10.2019 в судовому засіданні були надані позивачем суду для огляду.    

4.9.          З огляду на те, що з матеріалами справи представник відповідача Чайка Я.В. ознайомилась 30.10.2019, справа неодноразово відкладалась, доказів відкликання виданої відповідачем на ім`я Чайки Я.В. довіреності не надано як і не наведено обставини, які можуть підтвердити витребувані відповідачем докази, або аргументи, які вони можуть спростувати, Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про обґрунтованість відхилення поданого відповідачем клопотання.

4.10.          У касаційній скарзі скаржник стверджує, що суд апеляційної інстанції також необґрунтовано відхилив клопотання відповідача про продовження строку для надання письмових пояснень щодо платежів, які здійснювались відповідно до умов договору поставки № 07/09 від 07.09.2016 та про відкладення розгляду справи від 22.05.2020.

4.11.           Суд апеляційної інстанції відхиляючи подані клопотання вказав, що: 

- явка представників учасників справи у судове засідання обов`язковою не визнавалась, про що учасників справи було повідомлено ухвалою від 06.04.2020;

- скаржник у клопотаннях не зазначає взагалі будь-яких причин, які безпосередньо перешкоджають його представнику (адвокату) Чайці Я.В. з`явитися до судового засідання, тоді як саме по собі оголошення карантину не зупиняє роботи судів;  

- згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 04.05.2020 №343 та від 20.05.2020 №392 послаблено карантинні обмеження, зокрема з 11.05.2020 дозволено діяльність адвокатів, а також дозволено з 22 травня 2020 року, зокрема регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньообласному та міжнародному сполученні за умови перевезення пасажирів у межах кількості місць для сидіння, передбаченої технічною характеристикою транспортного засобу або визначеної в реєстраційних документах на цей транспортний засіб, а з 25 травня 2020 року - перевезення пасажирів метрополітенами за умови забезпечення перевізником контролю за використанням засобів індивідуального захисту, зокрема респіраторів або захисних масок, у тому числі виготовлених самостійно;

- відповідно до статті 197 Господарського процесуального кодексу України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів відеоконференцзв`язку. Проте, такого клопотання скаржником заявлено не було, а також не зазначено причини, що перешкоджають скористатися таким правом;

- позиція скаржника щодо фактичних обставин справи висловлена в апеляційній скарзі, а також в першому судовому засіданні (17.03.2020) його представником (адвокатом) Чайкою Я.В. було надано пояснення та зазначено, що жодних договорів скаржник з позивачем не укладав;

- як свідчить протокол судового засідання від 21.10.2019 та звукозапис на диску CD-R, представником позивача на виконання вимог ухвали суду від 11.09.2019 було надано для огляду оригінали документів, копії яких додані до позовної заяви;

- як свідчить звукозапис судових засідань на диску CD-R, під час розгляду в суді першої інстанції даної справи жодним із представників скаржника не ставилось під сумнів факт підписання договору №01/10 про надання поворотної безвідсоткової фінансової допомоги від 12.10.2017 та договору відступлення (купівлі-продажу) права вимоги від 31.08.2018, а також факт здійснення 21.02.2018 сплати 130 000,00 грн із призначенням платежу «повернення фін.допомоги зг.дог.№01/10 від 01.10.2017 Без ПДВ»;

- подання аналогічних за змістом клопотань неодноразово.        

4.12. З огляду на викладене, а також враховуючи, що скаржник не навів обґрунтованих підстав неможливості прибуття в судове засідання уповноваженого представника Чайки Я.В. , як і не навів неможливість подання в суд першої інстанції цих письмових пояснень та не довів, що дослідження вказаних доказів сприятиме встановленню обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення справи, Верховний Суд вважає, що суд апеляційної інстанції дійшов правильних висновків, відхиливши подані відповідачем клопотання. 

4.13. Також, суд касаційної інстанції виходить з того, що відповідно до частини 2 статті 300 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним.

5. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги.

5.1.          Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 308 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та апеляційної інстанції без змін, а скаргу - без задоволення.

5.2.          Відповідно до частини 1 статті 309 зазначеного Кодексу суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

5.3.          Оскільки викладені у касаційній скарзі доводи про порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права під час ухвалення оскаржуваних судових рішень не отримали підтвердження, Верховний Суд, переглянувши оскаржувані судові рішення в межах наведених у касаційній скарзі доводів, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, вважає, що оскаржувані рішення та постанову судів попередніх інстанцій ухвалено із додержанням норм процесуального та матеріального права, тому підстав для їх зміни чи скасування немає.

6. Розподіл судових витрат.

6.1. З огляду на те, що касаційна скарга задоволенню не підлягає, згідно з статтею 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору покладаються на заявника касаційної скарги.  

Керуючись статтями 129, 300, 301, пунктом 1 частини 1 статті  308, статтями 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Укрбудтрансгаз» залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 10.12.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.05.2020 у справі № 910/12243/19 залишити без змін.

3.  Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                                 І. Кондратова

Судді                                                                                                              Н. Губенко

                                                                                                                       І. Ткач