УХВАЛА

21 вересня 2020 року 
м. Київ

справа №  910/18647/19 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду                           Багай Н. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.07.2020, у  справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "С.П.Т."
до 1) Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, 2)  Товариства з обмеженою відповідальністю "Пелучо", 3) Державного підприємства "СЕТАМ"
про визнання недійсними результатів електронних торгів, визнання недійсним договору купівлі-продажу, витребування земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

31.08.2020 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів на постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.07.2020 (повний текст складено 27.07.2020), ухвалену за наслідками перегляду в апеляційному порядку рішення Господарського суду міста Києва від 16.04.2020 у справі № 910/18647/19, подана 18.08.2020 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду через засоби поштового зв`язку.
Згідно з протоколом передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 31.08.2020 визначено колегію суддів у складі: Кушніра І. В. - головуючого, Краснова Є. В., Мачульського Г. М.

31.08.2020 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "С.П.Т." надійшли заперечення проти відкриття касаційного провадження.

На підставі розпорядження Верховного Суду від 17.09.2020 № 29.3-02/2239 у зв`язку з рішенням Вищої ради правосуддя від 15.09.2020 про відставку судді Кушніра І. В. призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи № 910/18647/19.

Згідно з протоколом передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 17.09.2020 визначено колегію суддів у складі: Багай Н. О. - головуючого, Дроботової  Т.  Б., Зуєва В. А.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України (у редакції Закону України від 15.01.2020 №  460-IX "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ") у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Так, відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини 1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини 2 статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини 2 статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини 2 статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається норма права, щодо застосування якої відсутній висновок Верховного Суду.

Касаційна скарга Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів містить посилання на відсутність висновку Верховного Суду у подібних правовідносинах, але оформлена з порушенням вимог статті 290 Господарського процесуального кодексу України, оскільки не містить чіткого визначення, щодо застосування якої саме норми права відсутній висновок Верховного Суду.

У касаційній скарзі Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів викладено обставини справи №  910/18647/19, обґрунтування того, в чому, на думку скаржника, полягає неправильне застосування норм матеріального права та порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права під час ухвалення оскаржуваних судових рішень. Водночас передбаченої (передбачених) статтею 287 Господарського процесуального кодексу України підстави (підстав) у касаційній скарзі скаржником не зазначено та не наведено її (їх) обґрунтування.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно з частиною 1 статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як установлено Верховним Судом, позовну заяву Товариство з обмеженою відповідальністю "С.П.Т." подало у грудні 2019 року, її предметом є дві вимоги немайнового характеру та одна вимога майнового характеру на суму 94  917  489,00 грн.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становив 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2019 установлено у розмірі 1 921,00 грн.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів у касаційній скарзі просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.07.2020 та залишити в силі рішення Господарського суду міста Києва від 16.04.2020 у справі №  910/18647/19.

Таким чином, звертаючись із касаційною скаргою, заявник мав сплатити  судовий збір у сумі 1 352 384,00 грн, а саме (672 350,00 грн + 1 921, 00 х 2) х 200  %, де 672  350,00  грн - максимальний розмір судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру, оскільки 1,5 % від ціни позову перевищує зазначений максимальний розмір, 1 921,00 грн - ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру, 2 - кількість вимог немайнового характеру, 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги. 

Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів не додало до касаційної скарги платіжного доручення, яке підтверджує сплату судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду у встановленому законом порядку та розмірі. Натомість скаржник подав клопотання про відстрочення/розстрочення сплати судового збору, в якому зазначив про неможливість сплатити вчасно судовий збір.

Оскільки за змістом статті 8 Закону України "Про судовий збір" не передбачено можливості відстрочення або розстрочення сплати судового збору юридичним особам, клопотання Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів про відстрочення/розстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню в силу закону.

Відповідно до положень частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, вона залишається без руху.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів має зазначити передбачену (передбачені) статтею 287 Господарського процесуального кодексу України підставу (підстави) подання цієї скарги, а також докази сплати судового збору у встановлених законом порядку і розмірі (1  352  384,00 грн) за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду у розділі "Судовий збір".

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна  скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Керуючись статтями 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів на постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.07.2020 у справі №  910/18647/19 залишити без руху до 16.10.2020, але строк виконання цієї ухвали не може перевищувати десяти днів із дня вручення її скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не  підлягає.

Суддя                                                                                                          Н. О. Багай