Ухвала
Іменем України
 
24 вересня 2020 року                                                                              
м. Київ
 
провадження № 51-6279км19
справа № 686/23167/19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного кримінального суду:
головуюча                                                  ОСОБА_1 ,
судді:                                                            ОСОБА_2 , 
ОСОБА_3 ,
секретар судового засідання    ОСОБА_4 ,
 
учасники судового провадження:
прокурор                                         ОСОБА_5 ,
прокурор                                         ОСОБА_6 (у режимі відеоконференції),
 
у судовому засіданні з розгляду касаційної скарги прокурора, який брав участь у розгляді провадження судом апеляційної інстанції (далі – прокурор), наухвалу Хмельницького апеляційного суду від 30 вересня 2019 року, постановлену щодо службових осіб органу досудового розслідування,
 
в с т а н о в и в:
 
Вимогою касаційної скарги прокурора є скасування ухвали апеляційного суду, постановленої стосовно службових осіб органу досудового розслідування, оскільки суд апеляційної інстанції прийняв рішення, яке виходить за межі наданих йому процесуальним законом повноважень, передбачених у ст. 407 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК України), що на його думку є  істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону. 
 
Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 02 вересня 2019 року ОСОБА_7 відмовлено у задоволенні скарги на постанову старшого слідчого СВ Зарічанського ВП Хмельницького ВП ГУНП у Хмельницькій області ОСОБА_8 від 07 червня 2019 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12018240010002193.
 
Ухвалою Хмельницького апеляційного суду від 30 вересня 2019 року апеляційну скаргу потерпілого ОСОБА_7 залишено без задоволення, а ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 02 вересня 2019 року за скаргою потерпілого на ухвалу слідчого про закриття кримінального провадження – без зміни.
 
Ухвалою судді-доповідача Хмельницького апеляційного суду від 30 вересня 2019 року прийнято рішення довести до відома Генерального прокурора, Голову Національної поліції України, прокурора Хмельницької області та начальника ГУНП у Хмельницькій області на порушення законодавства з метою їх недопущення у майбутньому та вжиття з цього приводу відповідних заходів.
 
Прокурор, який подав касаційну скаргу, просив Суд її задовольнити, а оскаржувану ним ухвалу апеляційного суду – скасувати.
Прокурор у засіданні суду касаційної інстанції підтримав касаційну скаргу прокурора.
 
Перевіривши доводи касаційної скарги, вислухавши думку учасників судового засідання, колегія суддів вважає за необхідне передати вказане кримінальне провадження на розгляд об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду виходячи із такого.
 
Відповідно до ч. 2 ст. 434-1 КПК України суд, який розглядає кримінальне провадження в касаційному порядку у складі колегії суддів, передає таке кримінальне провадження на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати.
 
Колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду постановою від 05 лютого 2020 року (провадження № 51-4011км19, справа № 340/114/19) касаційну скаргу прокурора задоволено частково, ухвалу Чернівецького апеляційного суду від 18 вересня 2019 року стосовно прокурора Верховинського відділу Надвірнянської місцевої прокуратури скасовано, а провадження закрито. 
 
Аналогічне рішення прийнято у цій же справі постановою від 05 лютого 2020 року, коли колегія суддів Третьої судової палати Верховного Суду погодилась частково із доводами касаційної скарги судді, скасувавши ухвалу Чернівецького апеляційного суду від 18 вересня 2019 року стосовно судді Косівського районного суду Івано-Франківської області, а провадження закрила.
 
Колегія суддів Першої судової палати погоджується із цими прийнятими рішення у цілому, зокрема й мотивуванням, наведеним у них. Так як апеляційний суд встановив обставини, які можливо свідчать про вчинення прокурором (суддею) дисциплінарного проступку, у спосіб не передбачений законодавством України, свідчить про допущення апеляційним судом істотних порушень вимог процесуального закону. 
Тобто ці істотні порушення процесуального закону перешкодили суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, що підлягає лише скасуванню.
 
Проте колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду постановою від 19 лютого 2019 року (провадження № 51-4823км18, справа № 127/4482/17) касаційну скаргу суддів залишено без задоволення, а ухвалу Апеляційного суду Вінницької області від 25 травня 2018 року, якою порушено питання перед Вищою радою правосуддя про притягнення цих суддів до дисциплінарної відповідальності, – без зміни.
 
У цій же постанові викладено висновок про те, що апеляційний суд, постановивши таку ухвалу, правильно повідомив Вищу раду правосуддя про встановлені обставини, що можуть бути підставою для притягнення суддів до дисциплінарної відповідальності. Також Верховний Суд погодився із рішенням апеляційного суду, вважаючи його достатньо вмотивованим й таким, що ґрунтується на даних, які були предметом перевірки суду апеляційної інстанції та отримали належну оцінку.
 
Разом з тим, інститут окремої ухвали був передбачений положеннями КПК України в редакції 1960 року, якими, мабуть, і керувався суд апеляційної інстанції, постановивши ухвалу від 30 вересня 2019 року, що наразі оскаржується прокурором.
 
Окрему ухвалу за положеннями КПК України 1960 року міг постановити суд будь-якої інстанції (першої, апеляційної чи касаційної).
 
Положеннями вказаного Кодексу також передбачалась можливість оскаржити цю ухвалу до суду вищої інстанції.
 
Натомість положеннями КПК України в чинній редакції передбачено постановлення окремих ухвал лише у випадках, встановлених ст. 378 КПК України (як заходи піклування про неповнолітніх, непрацездатних і збереження майна обвинуваченого тощо).
 
З огляду на те, що колегія суддів Першої судової палати не погоджується з висновком, викладеним у постанові Другої судової палати, має відмінну позицію про безпідставність й незаконність ухвалення таких рішень, не передбачених процесуальним законом, що унеможливлює в цьому випадку подальший касаційний розгляд та є підставою до передачі кримінального провадження за касаційною скаргою прокурора на розгляд об’єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду.
 
Керуючись ч. 2 ст. 434-1 КПК України, Верховний Суд
 
п о с т а н о в и в:
 
Передати кримінальне провадження за касаційною скаргою прокурора на ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 30 вересня 2019 року, постановлену щодо службових осіб органу досудового розслідування, на розгляд об’єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:

ОСОБА_1                                          ОСОБА_2                            ОСОБА_3