ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2020 року 
м. Київ
справа № 1740/2484/18
адміністративне провадження № К/9901/31529/19
адміністративне провадження № К/9901/32250/19
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Білак М.В.,
суддів: Губської О.А., Соколова В.М.,
розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу 
за касаційними скаргами Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, Ради адвокатів Рівненської області
на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 11 травня 2019 року (головуючий суддя - Друзенко Н.В.) 
та постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 8 жовтня 2019 року (головуючий суддя - Попко Я.С., судді: Шевчук С.М., Сеник Р.П.)
у справі №1740/2484/18 
за позовом ОСОБА_1 
до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, 
треті особи: Рада адвокатів України, Рада адвокатів Рівненської області,
про визнання протиправним та скасування рішення. 
I. РУХ СПРАВИ
1.          1 жовтня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в якому, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог, просить визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області (далі - КДКА Рівненської області) №Д/13-4 від 13 вересня 2018 року про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю на строк один рік з 13 вересня 2018 року по 13 вересня 2019 року на підставі підпунктів 3, 6 частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (порушення Правил адвокатської етики, невиконання рішень органів адвокатського самоврядування) за скаргою Ради адвокатів Рівненської області.
2.          Вимоги позову ОСОБА_1 мотивував процедурними порушеннями, які були допущені відповідачем під час притягнення його до дисциплінарної відповідальності.
3.          Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 11 травня 2019 року, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 8 жовтня 2019 року, позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Дисциплінарної палати КДКА Рівненської області №Д/13-4 від 13 вересня 2018 року про накладення на адвоката ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю на строк один рік з 13 вересня 2018 року по 13 вересня 2019 року на підставі підпункту 3, 6 частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (порушення Правил адвокатської етики, невиконання рішень органів адвокатського самоврядування) за скаргою Ради адвокатів Рівненської області.
4.          Не погоджуючись з вказаними рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій КДКА Рівненської області та Рада адвокатів Рівненської області звернулися з касаційними скаргами, в яких, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, просять їх скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову. 
5.          У відзиві на касаційну скаргу позивач не погодився з касаційною скаргою, просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.
II. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
6.          Судами встановлено, що рішенням Ради адвокатів Рівненської області №22/3 від 15 липня 2015 року на час тимчасової відсутності ОСОБА_2 , голови Ради адвокатів Рівненської області, виконання обов`язків голови Ради адвокатів Рівненської області покладено на адвоката ОСОБА_1 , заступника голови Ради з оплатою праці згідно штатного розпису для голови Ради.
7.          Рада адвокатів Рівненської області розміщувалася за адресою: м.Рівне, вул.Чорновола, 14/16, офіс 17, на підставі відповідного договору оренди.
8.          15 вересня 2017 року Звітно-виборною конференцією адвокатів Рівненської області адвоката ОСОБА_3 обрано головою Ради адвокатів Рівненської області. Цією ж конференцією обрано новий склад Ради адвокатів Рівненської області, а також голову та членів КДКА Рівненської області. 18 вересня 2017 року відомості про ОСОБА_3 як про керівника Ради адвокатів Рівненської області внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Відповідно до зазначеного, повноваження ОСОБА_1 як виконувача обов`язків голови Ради адвокатів Рівненської області припинилися 18 вересня 2017 року і з цього ж дня він не отримував заробітної плати як виконувач обов`язків голови Ради. В цей час виконувач обов`язків голови Ради адвокатів Рівненської області адвокат ОСОБА_1 перебував на стаціонарному та амбулаторному лікуванні.
9.          Разом з тим, 18 вересня 2017 року ОСОБА_1 направив новообраному голові Ради адвокатів Рівненської області ОСОБА_3 лист №134, в якому зазначив, що строк повноважень складу Ради адвокатів Рівненської області закінчується 14 жовтня 2017 року і запропонував до 13 жовтня 2017 року особисто або через представника прибути для передачі матеріалів Ради адвокатів Рівненської області.
10.          20 вересня 2017 року ОСОБА_3 , як голова Ради адвокатів Рівненської області направив ОСОБА_1 , як заступнику Ради, лист №3, в якому просив протягом трьох днів з моменту отримання звернення передати йому печатку Ради адвокатів Рівненської області, паролі доступу до ЄРАУ першого рівня Ради адвокатів Рівненської області за адресою: м. Рівне вул. Директорії, 3 офіс 1.
11.          Згідно з актом приймання-передачі №1 від 6 жовтня 2017 року паролі доступу до офіційного сайту Ради адвокатів Рівненської області були передані належним чином, жодних зауважень не зафіксовано. За актом приймання-передачі документів №2 від 13 жовтня 2017 року передано печатки, штампи, а за актом №3 від 13 жовтня 2017 року посадові інструкції, ордерні книжки, журнали вхідної кореспонденції, а також особові справи ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , жодних зауважень не зафіксовано.
12.          Актом приймання-передачі документів №4 від 13 жовтня 2017 року зафіксовано передачу особових справ помічників адвокатів (64 пункти), актом приймання-передачі необоротних активів №5 від 17 жовтня 2017 року - передачу матеріальних цінностей, актом №6 від 25 жовтня 2017 року - журналу реєстрації посвідчень адвокатів України, журналу видачі свідоцтв про право на заняття адвокатською діяльністю, оригіналів посвідчення адвоката України на прізвище ОСОБА_6 та на прізвище ОСОБА_7 . Крім того, наявні два акти приймання-передачі документів №7 та №8, на яких дата вписана кульковою ручкою як « 13.03.2018» про передачу звітів стажистів (97 прізвищ та 96 прізвищ, відповідно).
13.          Інших актів приймання-передачі документів, які б були підписані обома сторонами, тобто ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , в матеріалах справи немає.
14.          4 жовтня 2017 року відбулося організаційне засідання Ради адвокатів Рівненської області нової каденції, за адресою: м. Рівне вул. Директорії, 3 офіс 1 , на якому головував ОСОБА_3 . В подальшому засідання Ради адвокатів Рівненської області за тією ж адресою і під його головуванням відбувалися 6, 9 та 13 жовтня 2017 року.
15.          26 жовтня 2017 року ОСОБА_1 направив голові Ради адвокатів Рівненської області ОСОБА_3 лист, в якому зазначив, що документи Ради з вул.Чорновола, 14/16 оф.17 отримані представниками Ради нової каденції лише вибірково, а решта залишається за вказаною адресою. В зв`язку з тим, що власник приміщення вимагає негайно звільнити приміщення, просив направити представників Ради або прибути особисто для отримання матеріалів.
16.          Як встановлено судами, 16 листопада 2017 року Рада адвокатів України прийняла рішення №261 «Про деякі питання організації діяльності органу адвокатського самоврядування після спливу строку повноважень голови та/або членів». Пунктом 2 вказаного рішення встановлено, що голова та/або член органу адвокатського самоврядування не пізніше ніж через 20 днів з дня спливу строку повноважень (каденції) переобрання/дострокового відкликання з посади зобов`язаний передати документи органу адвокатського самоврядування новообраному голові та/або члену, а останній їх прийняти.
17.          Разом з тим встановлено, що рішення Ради адвокатів України №261 від 16 листопада 2017 року не оприлюднене на офіційному сайті Національної асоціації адвокатів України (www.unba.ors.ua).
18.          Крім того, 12 жовтня 2018 року за зверненням голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області Сурікової С.І., Радою адвокатів України прийнято рішення №155 та надано роз`яснення деяких положень рішення Ради адвокатів України №261 від 16 листопада 2017 року, відповідно до якого правова норма статті 57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» зобов`язує будь-якого адвоката, який втратив статус голови та/або члена органу адвокатського самоврядування, виконати рішення Ради адвокатів України №261 від 16 листопада 2017 року. При цьому, невиконання рішення органу адвокатського самоврядування є дисциплінарним проступком, передбаченим пунктом 6 частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Копія рішення Ради адвокатів України №261 від 16 листопада 2017 року отримана позивачем лише 22 січня 2018 року, в якості додатку до листа голови Ради адвокатів Рівненської області №04 від 15 січня 2018 року.
19.          З вказаного часу позивачу почали пред`являтися претензії щодо об`єму переданої в Раду адвокатів Рівненської області документації.
20.          Оскільки рішенням Вищої ревізійної комісії адвокатури №2.2.1 від 26 січня 2018 року призначено проведення виїзної перевірки Ради адвокатів Рівненської області, питання щодо виконання адвокатом ОСОБА_1 рішення Ради адвокатів України №261 від 16 листопада 2017 року було включено в порядок денний засідання Ради адвокатів Рівненської області, яке мало відбутися 28 березня 2018 року. Однак, вказане питання на засіданні Ради адвокатів Рівненської області 28 березня 2018 року не розглядалося, оскільки направлене адвокату ОСОБА_1 за адресою його робочого місця, вказаній в ЄРАУ запрошення на участь у засіданні повернулося без вручення адресату,.
21.          Фактично питання щодо виконання адвокатом ОСОБА_1 рішення Ради адвокатів України №261 від 16 листопада 2017 року розглядалося на засіданні Ради адвокатів Рівненської області 25 квітня 2018 року. Згідно з протоколом засідання від 25 квітня 2018 року на засіданні Ради адвокатів Рівненської області були присутні: заступник Голови Ради - ОСОБА_10, секретар Ради - ОСОБА_8 , члени Ради: ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15 Голова Ради адвокатів Рівненської області ОСОБА_3 не був присутнім на засіданні 25 квітня 2018 року, однак протокол ним підписано.
22.          За змістом вказаного протоколу було вирішено прийняти рішення про звернення до ВКДКА щодо невиконання ОСОБА_1 рішення №261 Ради адвокатів України від 16 листопада 2017 року «Про деякі питання організації діяльності органу адвокатського самоврядування після спливу строку повноважень голови та/або членів» та притягнення до дисциплінарної відповідальності.
23.          10 липня 2018 року за вих.№113 голова Ради адвокатів Рівненської області від імені Ради адвокатів Рівненської області підписав скаргу щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_1 . Скарга була адресована Вищій кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури, містила прохання притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, а з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді скарги - забезпечити перерозподіл та направлення скарги для розгляду до КДКА іншого регіону, ніж КДКА Рівненської області. Суть скарги полягала у тому, що починаючи з 4 жовтня 2017 року адвокатом ОСОБА_1 в новий офіс Ради адвокатів Рівненської області, розташований за адресою: м. Рівне, вул. Директорії, буд.3, офіс 1, доставлено частину документів Ради адвокатів Рівненської області, про що складені відповідні акти приймання-передачі. Однак, серед них зокрема відсутні: протоколи конференції з додатками за 2014, 2015, 2016 роки; накази про відрядження за період 2013-2016 роки; рішення, розпорядження про матеріальні та грошові виплати; заяви про виділення матеріальної допомоги; договори оренди приміщення за адресою: м. Рівне, вул. Чорновола, 14/16, оф. 17; авансові звіти; договори про використання автомобіля в службових цілях; акт виконаних робіт Київського НДІ судових експертиз на суму 2376,00 грн. (проплата 2 червня 2017 року), рахунок та видаткова накладна ТОВ «Люкс-Принт» на суму 42620,00 грн. (проплата 15 вересня 2017 року); бухгалтерські довідки; відомості по нарахуванню заробітної плати; папки каси за 2014-2015 роки; договори за 2013-2014 роки; особові справи працівників. Крім того, передані не всі особові справи стажистів та адвокатів, а також документи про підвищення адвокатами кваліфікації.
24.          Скарга Ради адвокатів Рівненської області супровідним листом Вищої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури №1430 від 16 липня 2018 року була скерована до Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області за належністю з огляду на те, що адвокат ОСОБА_1 не входить до складу органів адвокатського самоврядування Рівненської області, а за даними Єдиного реєстру адвокатів України робоче місце вказаного адвоката знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 . 23 липня 2018 року вказана скарга надійшла до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області. 
25.          У письмових поясненнях від 10 серпня 2018 року адвокат ОСОБА_1 вказував, що дисциплінарного проступку він не вчиняв, а щодо невиконання рішення Ради адвокатів України. №261 від 16 листопада 2017 року, то на момент його прийняття, він не мав статусу голови та/або члена органу адвокатського самоврядування, так як на цю дату закінчився строк його повноважень, а тому він не порушив і не мав змоги порушити вказане рішення РАУ. Також зазначив, що починаючи з 20 вересня 2017 року він передав документи та матеріальні цінності новообраному голові Ради, про що складено відповідні акти, а інші документи, що стосуються діяльності Ради у нього відсутні. Просив відмовити у відкритті дисциплінарного провадження.
26.          15 серпня 2018 року головою дисциплінарної палати Курганською О.В. складено Довідку за скаргою Ради адвокатів Рівненської області на дії адвоката ОСОБА_1 , в якій зазначено, що в діях адвоката ОСОБА_1 є ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 3, 6 частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та запропоновано порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 .
27.          За результатом проведеної перевірки рішенням Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області №Д/11-1від 16 серпня 2018 року стосовно адвоката ОСОБА_1 порушено дисциплінарну справу, розгляд справи призначено на 30 серпня 2018 року, адвокату запропоновано надати пояснення, докази на підтвердження своїх доводів, характеристику.
28.          Рішення дисциплінарної палати від 16 серпня 2018 року та довідка голови дисциплінарної палати надіслані адвокату ОСОБА_1 рекомендованим листом №3302802708901, який за інформацією Укрпошти вручений особисто адресату 22 серпня 2018 року.
29.          Відповідно до витягу з протоколу №12 засідання Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, на засідання дисциплінарної палати 30 серпня 2018 року прибув адвокат ОСОБА_1 , який повідомив, що після проведення конференції у 2017 році, та обрання нового голови Ради адвокатів Рівненської області, він по актах передав ОСОБА_3 усі документи та особові справи, які були в нього. Однак, акти досі ОСОБА_3 не підписав. Зазначив, що оригінали звітів про відрядження, договорів оренди приміщення та транспортного засобу знаходяться у бухгалтера, який працює при нинішній Раді. Відповідно до вказаного протоколу Дисциплінарна палати вирішила, відкласти розгляд скарги на 13 вересня 2018 року; запропонувати адвокату ОСОБА_1 виконати рішення РАУ №261 від 16 листопада 2018 року та надати до Дисциплінарної палати акти прийму-передачі документів, вказаних у скарзі, до новообраної ради.
30.          На засідання дисциплінарної палати 13 вересня 2018 року о 15:00 год. адвокат ОСОБА_1 не прибув, подав письмову заяву, в якій просив перенести розгляд в зв`язку з неможливістю прибути на засідання по причині зайнятості в Рівненському міському суді в кримінальному процесі, що відбудеться 13 вересня 2018 року о 14:30 год. Докази перебування позивача в суді 13 вересня 2018 року з 14:30 до 17:00 були долучені до матеріалів справи.
31.          Однак, Дисциплінарна палата дійшла висновку, що ОСОБА_1 не прибув на засідання Дисциплінарної палати без поважної причини, оскільки він був присутнім на засіданні Дисциплінарної палати 30 серпня 2018 року і йому була надана можливість усунути допущені ним порушення та виконати рішення РАУ №261 від 16 листопада 2017 року, для чого і відкладено розгляд його дисциплінарної справи на 13 вересня 2018 року, а додаткових пояснень та документів він не подав, та поважність причини неприбуття на засідання належним чином не підтвердив. З огляду на викладене, та враховуючи, що по справі заявником та адвокатом надані усі наявні у них докази, характеристика на адвоката надана Радою адвокатів Рівненської області, Дисциплінарна палата дійшла висновку про можливість розглянути справу за наявними у ній матеріалами, відповідно до вимог статей 40-41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Наведене відображено у рішенні №Д/13-4 Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області від 13 вересня 2018 року.
32.          За результатом вказаного розгляду Дисциплінарна палата вирішила накласти на адвоката ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк один рік з 13 вересня 2018 року по 13 вересня 2019 року на підставі підпунктів 3, 6 частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (порушення Правил адвокатської етики, невиконання рішень органів адвокатського самоврядування) за скаргою Ради адвокатів Рівненської області.
IIІ. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
33.          Задовольняючи позов суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що спірне рішення Дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області №Д/13-4 від 13 вересня 2018 року про накладення на адвоката ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на зайняття адвокатською діяльністю на строк один рік з 13 вересня 2018 року по 13 вересня 2019 року на підставі підпунктів 3, 6 частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (порушення Правил адвокатської етики, невиконання рішень органів адвокатського самоврядування) не відповідає встановленим в частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, прийняте з порушенням процедури та з використанням відповідачем повноважень не з тією метою, з якою ці повноваження йому надано.
34.          Суди констатували, що дисциплінарний проступок позивача, за вчинення кого його притягнуто до дисциплінарної відповідальності, полягає у тому, що він як голова органу адвокатського самоврядування, повноваження якого закінчилися у вересні 2017 року, не передав усі документи органу адвокатського самоврядування новообраному голові.
35.          Поміж того, рішення Ради адвокатів України №261 від 16 листопада 2017 року, яким встановлений такий обов`язок і строк його виконання, винесене вже після припинення повноважень ОСОБА_1 як в.о. голови Ради адвокатів Рівненської області і не оприлюднене на офіційному сайті Національної асоціації адвокатів України, невиконання рішення органу адвокатського самоврядування є дисциплінарним проступком, передбаченим пунктом 6 частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», тобто таким проступком, за вчинення якого не може бути накладене дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю.
36.          Що стосується порушення статей 12, 65 Правил адвокатської етики, то поміж того, що відповідач не зміг пояснити в чому ж полягає таке систематичне або грубе одноразове їх порушення ОСОБА_1 , суд встановив, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатура фактично одне і те саме діяння кваліфікувала, як два дисциплінарних проступки, позаяк суть звинувачування позивача полягала саме у невиконанні рішення органу адвокатського самоврядування.
37.          Також суд вказав на невмотивованість спірного рішення, оскільки відповідач не встановив об`єктивної сторони відповідного складу дисциплінарного проступку, ним не встановлено і суб`єктивної сторони (форма вини), а за межами провадження залишилися інші обставини події, її наслідки, особа адвоката. 
38.          Отже, суди дійшли висновку, що під час здійснення дисциплінарного провадження відносно позивача, відповідачем допущені, як грубі процедурні порушення, так і порушення норм матеріального права, що є безумовною підставою для визнання оскаржуваного рішення протиправним, що в свою чергу, з метою захисту порушених прав позивача, тягне за собою обов`язок його скасування.
IV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ
39.          КДКА Рівненської області у своїй касаційній скарзі зазначає, що суди безпідставно розглянули спір за позовом адвоката ОСОБА_1 до КДКА Рівненської області за правилами адміністративного судочинства, в той час як такий спір не є публічно-правовим підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
40.          Крім того, справа в суді першої інстанції розглянута суддею Друзенко Н.В., яка була упередженою у її вирішенні з тих підстав, що вказана справа пов`язана з діяльністю на посаді голови Ради адвокатів Рівненської області ОСОБА_2 (2000-2015 роках), оскільки притягнення до дисциплінарної відповідальності  ОСОБА_1 випливає із його діяльності на посаді в.о. голови Ради адвокатів Рівненської області. А на час розгляду справи судом ОСОБА_2 був членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів, у якій найближчим часом суддя Друзенко Н.В. мала проходити атестацію. Однак, судом апеляційної інстанції у своїй постанові всупереч вимогам статті 322 КАС України взагалі не наведено мотивів відхилення цього аргументу.    
41.          Скаржник зазначає, що задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції безпідставно вказує на те, що скарга подана не Радою адвокатів Рівненської області, а головою Ради адвокатів Рівненської області ОСОБА_3
42.          Також, суд першої інстанції безпідставно вказує, що ДП КДКА Рівненської області були порушені вимоги презумції невинуватості щодо адвоката ОСОБА_1 , оскільки всі члени ДП стверджували, що саме адвокат ОСОБА_1 не довів факт належної передачі документів до Ради нової каденції.
43.          Суд першої інстанції безпідставно зазначає, що поза увагою ДП КДКА Рівненської області залишився той факт, що приймання-передача є двостороннім актом, потребує активних дій як того, хто передає, так і того, хто приймає.
44.          Апеляційний суд належної правової оцінки доводам апеляційної скарги не надав, натомість зазначив, що документи не були прийняті новообраним головою, який не лише не створив комісію, але і спромігся своєчасно організувати перевірку тією документацією, яка йому була передана. При цьому, залишив поза увагою ту обставину, що на розгляді КДКА перебувала скарга щодо дій адвоката  ОСОБА_1 , який мав виконати покладені на нього обов`язки та мав можливість передати документи за період своєї діяльності не лише новообраному голові Ради, але і до архіву, але не зробив цього.           
45.          Крім того, суд першої інстанції як на підставу для задоволення позовних вимог, безпідставно вказує на те, що під час прийняття оскаржуваного рішення про притягнення його до дисциплінарної відповідальності 13 вересня 2018 року, неявка адвоката була першою та з поважної причини. Апеляційний суд погодився з висновками суду першої інстанції про поважність причин неявки адвоката з огляду його участі в судовому засіданні, хоча доказів перебування адвоката в судовому засіданні не надано. При цьому, апеляційний суд залишив поза увагою вимоги частини першої статті 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» за якими дисциплінарна справа розглядається протягом тридцяти днів з дня її порушення.
46.          Скаржник вважає, що при вирішенні справи судами першої та апеляційної інстанції допущено втручання у дискреційні повноваження дисциплінарної палати, оскільки суд проводить оцінку наявності складу дисциплінарного проступку та застосування дисциплінарного стягнення, що належить до виключної компетенції дисциплінарної палати.
47.          Рада адвокатів України у своїй касаційній скарзі вказує, що висновки суду про ініціювання дисциплінарного провадження саме головою ради є помилковими, та такими, що суперечать наявним у справі доказам.
48.          Скарга Ради адвокатів Рівненської області №113 від 10 липня 2018 року щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_1 була спрямована до ВКДКА з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді даної скарги, здійснення перерозподілу та направлення її для розгляду до КДКА іншого регіону ніж КДКА Рівненської області. Такий порядок подання скарги не суперечить пункту 22 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України №120 від 30 серпня 2014 року зі змінами і доповненнями.
49.          Щодо самого дисциплінарного процесу, то суд фактично вийшов за межі судового розгляду та позовних вимог, адже він не обмежився перевіркою відповідності прийнятого КДКА Рівненської області рішення, але й втрутився у дисциплінарний процес. Адже встановлення наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку, підстав для прийняття відповідного рішення є виключним (дискреційним) повноваженням комісії як органу адвокатського самоврядування.
50.          Крім того, скаржник не погоджується з висновками суду про порушення відповідачем презумпції невинуватості щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 , оскільки надання доказів належного та повного виконання рішення №261 Ради адвокатів України від 16 листопада 2017 року «Про деякі питання організації діяльності органу адвокатського самоврядування після спливу строку повноважень голови та/або членів» не може вважатись порушенням презумції невинуватості останнього. Матеріали справи не містять доказів належного виконання вказаного рішення. Таких доказів не надано ні Радою адвокатів, ні самим позивачем.     
51.          Також Рада адвокатів Рівненської області не погоджується з доводами суду про порушення відповідачем принципу змагальності , оскільки неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання, не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи.
52.          Вважає, що відповідач прийшов до законного висновку про відсутність поважності причин, та їх не доведення. Відсутність порушення принципу змагальності сторін полягає в тому, що адвокатом ОСОБА_1 було надано на розгляд Дисциплінарної палати власні письмові пояснення, які були враховані при розгляді.
V. ОЦІНКА ВЕРХОВНОГО СУДУ
53.          Верховний Суд, перевіривши і обговоривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), вважає за необхідне зазначити наступне.
54.          Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
55.          Згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
56.          На підставі пункту 7 частини першої статті 4 КАС України суб`єкт владних повноважень орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
57.          Відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження. 
58.          Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.
59.          Предметом адміністративного позову є визнання протиправним та скасування рішення КДКА Рівненської області №Д/13-4 від 13 вересня 2018 року про накладення на адвоката ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк один рік з 13 вересня 2018 року по 13 вересня 2019 року на підставі підпунктів 3, 6 частини другої статті 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (порушення Правил адвокатської етики, невиконання рішень органів адвокатського самоврядування), прийняте за скаргою Ради адвокатів Рівненської області.
60.          Відповідно до статті 131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.
61.          Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України від 5 липня 2012 року №5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон №5076-VI).
62.          Згідно зі статтею 2 вказаного Закону адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність.
63.          Таким чином, діяльність адвокатури, реалізація нею функцій захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі невизначеному колу осіб свідчить про суспільний інтерес, а отже, і публічно-правовий характер правовідносин.
64.          Цей висновок підтверджується законодавчим урегулюванням порядку набуття статусу адвоката, гарантіями незалежності його діяльності та особливим порядком притягнення до дисциплінарної відповідальності.
65.          Відповідно до статті 33 Закону №5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
66.          Згідно з частинами першою та п`ятою статті 50 Закону №5076-VI кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.
67.          До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать:
1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів;
2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту;
3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю;
4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів;
5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.
68.          З аналізу мети створення та кола повноважень КДКА можна зробити висновок, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури наділена владними управлінськими повноваженнями щодо набуття особою статусу адвоката, притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, крайньою формою якої є припинення права на заняття адвокатською діяльністю.
69.          Зважаючи на викладене, Верховний Суд погоджується з висновком судів попередніх інстанцій, що вказаний спір є публічно-правовим, оскільки стосується притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.
70.          Аналогічну правову позицію викладено в постановах Верховного Суду від                 29 березня 2018 року у справі №640/12325/15-ц та від 29 серпня 2018 року №804/11334/15.
71.          Отже, доводи відповідача в касаційній скарзі про те, що вказаний спір не є публічно-правовим та підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства ґрунтуються на помилковому тлумаченні норм матеріального та процесуального права.
72.          Підставою для порушення дисциплінарного провадження КДКА стосовно адвоката ОСОБА_1 було невиконання рішення органу адвокатського самоврядування, а саме рішення Ради адвокатів України №261 від 16 липня 2017 року «Про деякі питання організації діяльності органу адвокатського самоврядування після спливу строку повноважень голови та/або членів».
73.          Вказаним рішенням встановлено, що голова та/або член органу адвокатського самоврядування не пізніше ніж за 20 днів з дня спливу строку повноважень (каденції)/переобрання/дострокового відкликання з посади зобов`язаний передати документи органу адвокатського самоврядування новообраному голові та/або члену, останній - їх прийняти.
74.          Невиконання такого рішення органу адвокатського самоврядування є дисциплінарним проступком адвоката, що є підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності у визначеному Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» порядку. 
75.          Судами встановлено, що дисциплінарний проступок позивача, за вчинення якого його притягнуто до дисциплінарної відповідальності, полягає у тому, що він як голова органу адвокатського самоврядування, повноваження якого закінчилися у вересні 2017 року, не передав усі документи органу адвокатського самоврядування новообраному голові.
76.          Поміж того, що рішення Ради адвокатів України №261 від 16 листопада 2017 року, яким встановлений такий обов`язок і строк його виконання, винесене вже після припинення повноважень ОСОБА_1 як виконувача обов`язків голови Ради адвокатів Рівненської області і не оприлюднене на офіційному сайті Національної асоціації адвокатів України, невиконання рішення органу адвокатського самоврядування є дисциплінарним проступком, передбаченим пунктом 6 частини другої статті 34 Закону №5076-VI, тобто таким проступком, за вчинення якого не може бути накладене дисциплінарне стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю.
77.          Одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки (абзац третій підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 29 червня 2010 року №17-рп/2010).
78.          Елементами верховенства права є принципи рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі (абзац другий підпункту 5.4 пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22 вересня 2005 року №5-рп/2005). Принцип правової визначеності означає, що „обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки" (абзац третій підпункту 3.1 пункту 3 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 29 червня 2010 року №17-рп/2010).
79.          Отже, встановлення рішенням Ради адвокатів України №261 від 16 листопада 2017 року «Про деякі питання організації діяльності органу адвокатського самоврядування після спливу строку повноважень голови та/або членів» обмеження права, яке базується на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки, яке є підставою для порушення КДКА дисциплінарного провадження, виходячи з юридичних позицій Конституційного Суду України може бути застосовано після винесення і набрання відповідного акту органу місцевого самоврядування. 
80.          Зважаючи на викладене, Верховний Суд погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що КДКА Рівненської області не правильно застосувала норми матеріального права, які передбачають встановлення дисциплінарної відповідальності у вигляді зупинення права адвокатською діяльністю, оскільки на момент прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження рішення Ради адвокатів №261 від 16 листопада 2017 року не існувало.
81.          Стосовно твердження Ради адвокатів Рівненської області про те, що суд фактично вийшов за межі судового розгляду та позовних вимог, втрутився у дисциплінарний процес, оскільки встановлення наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку, підстав для прийняття відповідного рішення є виключним (дискреційним) повноваженням комісії як органу адвокатського самоврядування, Верховний Суд зазначає наступне.
82.          Вчинення дискреції суб`єктом владних повноважень обмежується принципом законності (частина друга статті 19 Конституції України) та принципом верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України), а також запровадженими процедурами. Дискреція, яка реалізується суб`єктами владних повноважень у публічних інтересах відповідно до статті 3 Конституції України, є найкращим способом її здійснення стосовно особи.
83.          Водночас слід зазначити, що стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами Європейський суд з прав людини виробив позицію, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (п.111 рішення від 31 липня 2007 року у справі «Druzstevni zalozna Pria and Others v. the Czech Republic», п.153-157, 159 рішення від 21 липня 2011 року у справі «Sigma Radio Television Ltd v. Cyprus»).    
84.          Як указано в постанові Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №826/16495/17, потреба у визначеності не означає, що органові, який ухвалює рішення, не повинні надаватися дискреційні повноваження (де це необхідно) за умови наявності процедур, що унеможливлюють зловживання ними. 
85.          Дискреційне повноваження щодо встановлення наявності чи відсутності складу дисциплінарного проступку, підстав для прийняття відповідного рішення КДКА у дисциплінарній справі відносно позивача, не означає, що орган, який ухвалює рішення в межах дискреції, не покладає на нього обов`язок дотримуватися власних процедур, встановлених ним самим.
86.          Так, у постанові Верховного Суду від 25 липня 2019 року у справі №826/13000/18 зазначено, що правова процедура («fair procedure» - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Установлена правова процедура є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.
87.          Водночас, Верховний Суд зазначає, що вказана доктрина стосується усіх суб`єктів владних повноважень зокрема КДКА, яка є стороною у правовідносинах з особою - адвокатом, має публічно-правовий характер, діяльність якого у сфері дисциплінарного провадження чітко регламентується Законом та іншими нормативними актами.
88.          Стосовно тверджень Ради адвокатів Рівненської області в касаційній скарзі про те, що неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання, не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи, Верховний Суд зазначає таке.
89.          Визначення у Законі №5076-VI такого принципу як змагальність, означає, що законодавцем надано можливість адвокату, відносно якого здійснюється дисциплінарне провадження, захищати себе під час його проведення. В свою чергу, це вказує на важливість дотримання цього принципу КДКА, правомірності ухвалених КДКА рішень, зокрема, перевірки їх на предмет дотримання процедури прийняття.
90.          Отже, проведення такої стадії дисциплінарного провадження, як розгляд дисциплінарної справи, повинен здійснюватися з дотриманням принципу змагальності. 
91.          Вказане означає, що адвокату, відносно якого здійснюється дисциплінарне провадження, гарантована можливість захищати себе. Адвокат може реалізувати таке право, шляхом участі у засіданні, надання пояснень, подання відповідних доказів, не тільки в письмовій формі, а й в усній за допомогою здійснення оцінки таких доказів сторін, заявлення клопотань та відводів членам дисциплінарної палати. Змагальний метод спрямований на досягнення основної мети -дотримання прав адвоката під час здійснення дисциплінарного провадження з метою недопущення несправедливого ставлення до особи та безпідставного притягнення до дисциплінарної відповідальності. 
92.          Разом з тим, зазначене право адвоката в межах дотримання принципу змагальності з метою недопущення зловживань своїми правами, при повторній неявці на засідання щодо розгляду дисциплінарної справи, за умови належно повідомленого адвоката, КДКА наділена правом здійснювати розгляд без його участі, незалежно від поважності причин неявки.
93.          Судами попередніх інстанцій встановлено, що під час засідання, на якому прийнято оскаржуване рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, вирішено проводити розгляд за відсутності позивача, не зважаючи на те, що це його перша неявка на засідання і на наявність клопотання про відкладення засідання через зайнятість адвоката в судовому засіданні.
94.          При цьому, Верховний Суд погоджується з висновками апеляційного суду щодо безпідставності висновків відповідача про неповажність причин неприбуття ОСОБА_1 на засідання Дисциплінарної палати, як з огляду на докази його участі у відповідному судовому процесі, так і на те, що Дисциплінарній палаті не надано право вирішувати, якому процесу адвокат має надати перевагу і, яким чином він має підтвердити свою участь в судовому засіданні.
95.          В контексті оцінки кожного аргументу (доводу), наданого стороною, суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
96.          З огляду на такий підхід Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд вважає, що більшість аргументів (доводів) сторін, які мають значення для правильного вирішення спору, отримали достатню оцінку з його боку, щоби вважати оскаржувані рішення судів обґрунтованими.
97.          Враховуючи наведене, Верховний Суд не встановив неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні оскаржуваних судових рішень і погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанцій про наявність підстав для задоволення позову.
98.          Доводи, викладені в касаційних скаргах, наведених висновків судів попередніх інстанцій не спростовують і зводяться до переоцінки доказів.
99.          Доводи відповідача про те, що справа в суді першої інстанції розглянута суддею Друзенко Н.В., яка була упередженою у її вирішенні не заслуговують на увагу, оскільки не містять жодного аргументу, який би міг поставити під сумнів таке рішення суду.
100.          Жодних нових аргументів, які б доводили порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального або процесуального права, у касаційних скаргах не наведено.
101. За змістом частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
102. Таким чином, зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін. 
103. З огляду на результат касаційного розгляду судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись статтями 349, 350, 356 КАС України, пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року №460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ», Верховний Суд
П О С Т А Н О В И В:
Касаційні скарги Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Рівненської області, Ради адвокатів Рівненської області залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 11 травня 2019 року та постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 8 жовтня 2019 року у справі №1740/2484/18 - без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.
Судді                                                                                                     М.В. Білак
          О.А. Губська
                                                                                                    В.М. Соколов