УХВАЛА

27 липня 2020 року 
м. Київ
справа №340/2182/19
адміністративне провадження №К/9901/16505/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Усенко Є.А.,
суддів: Гімона М.М.,  Гусака М.Б., 
розглянув касаційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області (правонаступник Головного управління ДФС у Кіровоградській області; далі - ГУ ДПС) на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 у справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування рішень,
У С Т А Н О В И В:
03.07.2020 ГУ ДПС подало до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020.
За змістом статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України відкриття касаційного провадження обумовлено, зокрема, відповідністю касаційної скарги вимогам цього Кодексу щодо форми і змісту касаційної скарги.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху як така, що подана з порушенням пункту 4 частини другої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).
Згідно з частиною четвертою статті 328 КАС підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами другою і третьою статті 353 цього Кодексу.
Додаткові вимоги зазначені в пункті 4 частини другої статті 330 КАС в залежності від підстави, з якої подається касаційна скарга.
У касаційній скарзі ГУ ДПС підставою касаційного оскарження вказав ухвалення судом апеляційної інстанції судового рішення у цій справі без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 23.01.2020 (справа №803/207/16) щодо об`єкта оподаткування доходів, отриманих фізичною особою - підприємцем від провадження господарської діяльності, крім осіб, що обрали спрощену систему оподаткування, тобто пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС.
Однак, це не означає, що касаційна скарга відповідає вимогам пункту 4 частини другої статті 330 КАС.
Системний аналіз вищенаведених положень КАС дає підстави для висновку, що при касаційному оскарженні судових рішень, зазначених у частині першій статті 328 КАС, у касаційній скарзі обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт частини четвертої статті 328 КАС як на підставу для касаційного оскарження судового рішення.
У касаційній скарзі скаржник повинен навести мотиви незгоди з судовим рішенням з урахуванням передбачених КАС підстав для його скасування або зміни з вказівкою на конкретні висновки суду, рішення якого оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані цим судом при прийнятті відповідного висновку. Скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанції було застосовано без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.
Окрім того, у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС недостатньо самого лише зазначення у ній норми права, щодо правильного застосування якої є висновок Верховного Суду, безвідносно до предмета спору у конкретній справі, у якій подається касаційна скарга. Обов`язковою умовою є те, що ця норма матеріального права повинна врегульовувати спірні правовідносини, а питання щодо її застосування ставилося перед судами попередніх інстанцій в межах підстав позову, але суди таким підставам позову не надали оцінки у судових рішеннях, - що може бути визнано як допущення судами попередніх інстанцій порушення норм процесуального права, або надали, як на думку скаржника, неправильно.
ГУ ДПС в касаційній скарзі не зазначає, які норми матеріального права неправильно застосовані та/або які норми процесуального права порушені судом апеляційної інстанції (застосовані інакше, ніж Верховним Судом, з наведенням постанови та справи, в якій Верховний Суд застосував ці норми).
Наведені відповідачем обґрунтування підстав касаційного оскарження судового рішення, з урахуванням спірних питань у цій справі, зокрема щодо формування витрат, пов`язаних з утриманням вантажного автомобіля, не є достатніми для відкриття касаційного провадження у справі.
ГУ ДПС оскаржує постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 в повному обсязі, але на обгрунтування підстави касаціного оскарження посилається тільки на інше застосування апеляційним судом норм права в порівнянні з постановою Верховного Суду від 23.01.2020 у справі №803/207/16 (з наведенням норми пункту 177.2 статті 177 ПК), водночас постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 02.06.2020 скасовано також податкові повідомлення - рішення про визначення сум грошових зобов`язань із військового збору, з екологічного податку, вимогу про сплату недоїмки з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Відповідно до частини другої статті 332 КАС до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (частина друга цієї статті цього Кодексу).
Зважаючи на викладене, касаційна скарга залишається без руху із наданням десятиденного строку з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, протягом якого скаржник має право надати/надіслати суду касаційної інстанції: заяву, в якій зазначити підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).
Відповідно до частини першої статті 52 КАС здійснено процесуальну заміну відповідача згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 №537.
Керуючись статями 52, 248, 332, пунктом 3 розділу VI ''Прикінцеві положення'' Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд
У Х В А Л И В :
Замінити відповідача у справі - Головне управління ДФС у Кіровоградській області на його правонаступника - Головне управління ДПС у Кіровоградській області.
Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області залишити без руху.
Встановити для усунення зазначених в ухвалі недоліків десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Є.А. Усенко
М.М. Гімон 
 М.Б. Гусак ,
Судді Верховного Суду