Єдиний унікальний номер 235/7482/19 
Номер провадження 22-ц/804/2174/20        

Єдиний унікальний номер 235/7482/19                                    Головуючий у 1 інстанції Клікунова А.С.
Номер провадження 22-ц/804/2174/20                                                             Доповідач Корчиста О.І.

ПОСТАНОВА
Іменем  України

15 липня 2020 року    Донецький апеляційний суд у складі:

головуючого судді  Корчистої О.І.
суддів:    Канурної О.Д., Папоян В.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін  в приміщенні Донецького апеляційного суду в м. Бахмуті цивільну справу №235/7482/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів,
за апеляційною скаргою ОСОБА_2 ,
на заочне рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 20 лютого 2020 року,
встановив:

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ
У жовтні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , в якому просив зменшити розмір аліментів, що стягуються з нього на підставі рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 18 березня 2017 року на користь ОСОБА_2 на утримання двох неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з 1/3 частини до 1/5 частини всіх видів заробітку (доходу), але не менш ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи стягнення від дня набрання рішенням законної сили і до досягнення дітьми повноліття. Відкликати з Покровського міськрайонного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Донецькій області виконавчий лист № 235/4302/17, виданий Красноармійським міськрайонним судом Донецької області на підставі рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 18 вересня 2017 року.
Вказує, що батьківський обов`язок утримувати неповнолітніх дітей свідомо розуміє, від сплати аліментів не ухиляється, заборгованості не має, однак на теперішній час змінився його сімейний та матеріальний стан, що впливає на можливість перераховувати кошти в присудженому розмірі. Позивач має на утриманні малолітню дитину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та тимчасово непрацездатну дружину ОСОБА_6 , яка перебуває в відпустці по догляду за дитиною до досягнення трьох річного віку. Крім того, наразі позивач вимушено несе витрати на винаймання житлового приміщення в м. Святогірську Донецької області за місцем несення служби. ОСОБА_1 вважає наявними підстави для зменшення розміру аліментів до 1/5 частини доходу.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
Заочним рішенням Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 20 лютого 2020 року було частково задоволено позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів. 
Зменшено розмір аліментів, визначений рішенням Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 18 вересня 2017 року по справі № 235/4302/17 (НП 2/235/1996/17), стягуваних з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів до  ? частини всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня набрання рішенням законної сили, до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Якщо після досягнення повноліття найстаршою дитиною ніхто з батьків не звернувся до суду з позовом про визначення розміру аліментів на інших дітей, аліменти стягуються за вирахуванням тієї рівної частки, що припадала на дитину, яка досягла повноліття. 
Відкликано з Покровського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) виконавчий лист, виданий на примусове виконання рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 18 вересня 2017 року по справі за єдиним унікальним номером 235/4302/17 (номер провадження 2/235/1996/17).  В іншій частині позовних вимог відмовлено.

КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ 
В апеляційній скарзі відповідач ОСОБА_2 , посилаючись на неповне з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, а також на порушення судом норм матеріального права, просить скасувати заочне рішення  Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 20 лютого 2020 року та ухвалите нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 щодо зменшення розміру аліментів.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ОСОБИ, ЯКА ПОДАЛА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що доказів на підтвердження погіршення матеріального стану, його непрацездатності, інвалідності або захворювання, що перешкоджає продовженню роботи, позивачем не надано. Зміна матеріального стану у зв`язку з одруженням та народженням третьої дитини позивача, не може бути підставою для зменшення розміру аліментів на утримання двох неповнолітніх дітей. 
Також, суд не врахував, що ІНФОРМАЦІЯ_4 сину ОСОБА_7 виповниться 18 років, тобто на мешу доньку ОСОБА_4 залишиться 1/8 частина від доходу, що порушить законні права дитини на належне утримання з боку батька.
Суд не врахував, що закріплений на законодавчому рівні мінімальний розмір аліментів не виконує обмежувальну функцію при визначенні розміру аліментів, який цей розмір перевищує, що відповідає висновку Верховного Суду у справі № 461/4936/16 від 31 жовтня 2018 року.
Також зазначає, що суд, незважаючи на те, що перетнути кордон технічно неможливо, не виконав рекомендації Ради суддів, щодо роз`яснення сторонам по справі можливості перенесення засідання.
Зазначає, що судом порушена підсудність розгляду справи.

УЗАГАЛЬНЕННЯ ДОВОДІВ ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ІНШІХ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , посилаючись на те, що заочне рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 20 лютого 2020 року повністю обґрунтоване, та відповідає вимогам матеріального закону, просить залишити рішення без змін.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ
Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно довідки Управління соціального захисту населення №0000581752 від 19 липня 2018 року ОСОБА_1 постановлений на облік як внутрішньо переміщена особа, адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_2 . 
Відповідач ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 .
Згідно довідки № НОМЕР_1 від 03 листопада 2014 року ОСОБА_2 постановлена на облік як внутрішньо переміщена особа, адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_3 . 
Також судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 25 серпня 2001 року перебували в зареєстрованому шлюбі, який розірвано рішенням Червоногвардійського районного суду м. Макіївки Донецької області від 31 липня 2013 року по справі № 2/271/326/13. 
Сторони по справі є батьками двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Рішенням Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 18 вересня 2017 року по справі №235/4302/17 з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання дітей: сина ОСОБА_8 , 2002 року народження, доньки ОСОБА_4 , 2007 року народження в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку, починаючи з 30 серпня 2017 року до досягнення дітьми повноліття. 
Виконавче провадження з примусового виконання вказаного рішення суду здійснюється Покровським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області (постанова про відкриття виконавчого провадження ВП № 54794373 від 27 вересня 2017 року .
15 вересня 2018 року ОСОБА_1 укладено шлюб із ОСОБА_9 .
ІНФОРМАЦІЯ_7 у позивача народилась донька  ОСОБА_5 .
Згідно довідки про доходи № б/н від 29 грудня 2019 року ОСОБА_1 з 26 жовтня 2018 року працює у Територіальному управлінні Державного бюро розслідувань, розташованому у місті Краматорську та займає посаду начальника першого слідчого відділу (відділу з розслідування злочинів у сфері службової діяльності та корупції), посадовий оклад становить 38764 гривень, нарахована заробітна плата за період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року склала 785 881,58 гривень, в тому числі утримані аліменти 196278,00 гривень (січень: 0,00 гривень, лютий: 14314,13 гривень, березень: 13386,95 гривень, квітень: 13386,95 гривень, травень: 13386,95 гривень, червень: 12375,55 гривень, липень: 15097,78 гривень, серпень: 20421,93 гривень, вересень: 20167,05 гривень, жовтень: 40435,59 гривень, листопад: 15662,40 гривень, грудень: 17682,72 гривень.
Згідно виписки по картковому рахунку, відкритому на ім`я ОСОБА_2 в філії Донецького обласного управління ПАТ «Державний ощадний банк України», за період з 20.04.2018 року по 27.12.2019 року проведено безготівкове зарахування аліментів: 25.04.2018 року – 4727,76 гривень, 30.05.2018 року – 4368,82 гривень, 26.06.2018 року – 4626,09 гривень, 30.07.2018 року – 4232,42 гривень, 29.08.2018 року – 3953,83 гривень, 26.09.2018 року – 3953,83 гривень, 29.10.2018 року – 2704,02 гривень, 28.02.2019 року – 14170,99 гривень, 29.03.2019 року – 13253,08 гривень, 26.04.2019 року – 13253,08 гривень, 31.05.2019 року – 13253,08 гривень, 27.06.2019 року – 12251,79 гривень, 31.07.2019 року – 14946,80 гривень, 30.08.2019 року – 20217,71 гривень, 30.09.2019 року – 19965,38 гривень, 31.10.2019 року – 40031,23 гривень, 29.11.2019 року – 15466,18 гривень, 23.12.2019 року – 17505,89 гривень. 
Судом встановлено, що розмір аліментів підлягає зменшенню  з 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів  до 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення найстаршою дитиною повноліття.

ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ
Апеляційна скарга ОСОБА_2 підлягає залишенню без задоволення.
МОТИВИ, З ЯКИХ ВИХОДИВ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД, ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ  ПРАВА
Відповідно до частини 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Частиною 4 статті 19 ЦПК України передбачено, що спрощене провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Згідно пункту 1 частини 4 статті 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.
Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України та пункту 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» від 24 жовтня 2008 року апеляційний суд перевіряє законність та обґрунтованість судового рішення лише в оскаржуваній частині і відповідно до принципу диспозитивності не має права робити висновки щодо неоскарженої частини. 
Згідно зі частиною 1 статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Відповідно до частини 1 статті  369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Дана справа підпадає  під категорію справ, розгляд яких здійснюється без повідомлення учасників справи.
Згідно  з частиною  першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повного і всебічного з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. 
Вказаним вимогам закону рішення суду першої інстанції  відповідає в повній мірі.
Задовольняючи частково позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що, знайшло своє підтвердження зміна сімейного та матеріального стану позивача, оскільки той одружився, у нього народилась дитина та він несе витрати на оплату орендованого житлового приміщення, що потребує додаткового матеріального навантаження. Також суд виходив з того, що зменшення розміру аліментних зобов`язань позивача з 1/3 частини всіх доходів до 1/4 частини відповідатиме інтересам ОСОБА_2 при утриманні неповнолітніх сина ОСОБА_10 , 2002 року народження та доньки ОСОБА_11 , 2007 року народження, та не призведе позивача до скрутного матеріального положення ані при забезпеченні своїх потреб, ані при забезпеченні матеріальної підтримки неповнолітнім дітям.
Такі висновки суду першої інстанції відповідають вимогам матеріального та процесуального закону, а також наявним в матеріалах справи письмовим доказам та встановленим обставинам.
На підставі вимог статті  76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до статті 89 ЦПК України  суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 25 серпня 2001 року перебували у зареєстрованому шлюбі, який розірвано на підставі рішення Червоногвардійського районного суду м. Макіївки Донецької області від 31 липня 2013 року по справі №2/271/326/13. (а.с. 9) 
Сторони по справі є батьками двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (копія свідоцтва а.с. 10), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . (копія свідоцтва а.с. 11)
Рішенням Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 18 вересня 2017 року по справі №235/4302/17 з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 стягнуто аліменти на утримання дітей сина ОСОБА_8 , 2002 року народження, доньки ОСОБА_4 , 2007 року народження у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше 50 % прожиткового мінімуму для кожної дитини відповідного віку, починаючи з 30.08.2017 року до досягнення дітьми повноліття. (а.с. 12)
Виконавче провадження з примусового виконання вказаного рішення суду здійснюється Покровським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області (постанова про відкриття виконавчого провадження ВП № 54794373 від 27 вересня 2017 року .( а.с. 13)
15 вересня 2018 року ОСОБА_1 укладено шлюб із ОСОБА_9 (копія свідоцтва а.с. 8)
ІНФОРМАЦІЯ_7 народилась донька позивача – ОСОБА_5 (копія свідоцтва  а.с. 14)
Згідно довідки про доходи № б/н від 29 грудня 2019 року ОСОБА_1 з 26 жовтня 2018 року працює у Територіальному управлінні Державного бюро розслідувань, розташованому у місті Краматорську та займає посаду начальника першого слідчого відділу (відділу з розслідування злочинів у сфері службової діяльності та корупції), посадовий оклад становить 38764,00гривень, нарахована заробітна плата за період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року склала 785881,58 гривень, в тому числі утримані аліменти в розмірі 196278,00 гривень (січень: 0,00 гривень, лютий: 14314,13 гривень, березень: 13386,95 гривень, квітень: 13386,95 гривень, травень: 13386,95 гривень, червень: 12375,55 гривень, липень: 15097,78 гривень, серпень: 20421,93 гривень, вересень: 20167,05 гривень, жовтень: 40435,59 гривень, листопад: 15662,40 гривень, грудень: 17682,72 гривень (а.с. 54). 
Статтею 180 СК України передбачено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до статті 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
При розгляді позовів, заявлених з зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки статтею 192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (стаття 182 СК України «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», стаття 183 СК України «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини»).
Відповідно до частин першої та другої статті 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. 
Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж п`ятдесят відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Відповідно до статті 183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.
Згідно частини другої статті 27 Конвенції про права дитини від ІНФОРМАЦІЯ_8 1989 року батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.
Судом першої інстанції вірно встановлено, що сторони по справі (позивач та відповідач) в рівних частках мають обов`язок утримувати своїх неповнолітніх дітей – сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до досягнення повноліття, що разом із присудженою сумою аліментів забезпечить належне утримання дітей. 
При цьому, суд першої інстанції врахував, що розмір стягуваних аліментів має бути справедливим і таким, що забезпечує необхідну участь як батька в утриманні неповнолітніх дітей, які проживають разом з відповідачем, має бути достатнім для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дітей.
Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» від 17 травня 2017 року № 037-VIII частину другу статті 182 СК України викладено в такій редакції: розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня 2019 року - 2027 гривень, з 1 липня - 2118 гривень, з 1 грудня - 2218 гривень. Тобто, мінімальний розмір аліментів на неповнолітню дитину віком від 6 до 18 років станом на час розгляду цієї справи складає 1013,50 гривень. Таким чином, аліменти, які стягуються з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_8 , 2002 року народження та ОСОБА_4 , 2007 року народження в розмірі 1/3 частки доходу, що дорівнює в середньомісячному грошовому вираженні за 2019 рік – 16356,50 гривень є суттєво більшим за розмір, який мінімально визначений ст. 182 СК України.
У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України про розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Постановою Верховної Ради України № 789ХІІ (78912) від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. 
Держави-учасниці забезпечують у максимально можливий мірі виживання і здоровий розвиток дитини (частина 2 статті 6 Конвенції про права дитини).
Частиною 1 та 2 статті 27 Конвенції про права дитини визначено, що держави-учасниці визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батько (-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за створення умов, необхідних для всебічного розвитку дитини, відповідно до законів України.
Батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини (частина третя статті 11 Закону України «Про охорону дитинства»).
Відповідно до частини другої статті 150 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток.
У постанові Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року у справі № 6-143цс13 зроблено висновок, що розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним.
За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі (ч. 3 ст. 181 СК України).
Зважаючи на зміну сімейного стану відповідача (укладення шлюбу, народження дитини), також, що ОСОБА_1 має постійне місце роботи та стабільний дохід, 1/3 частка якого є більшою за мінімальний розмір аліментів на дитину відповідного віку, законними та обґрунтованими є висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для зменшення розміру аліментів до 1/4 частини всіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Такий висновок узгоджується з висновком Верховного Суду у постанові від 03 травня 2018 року у справі  № 486/809/17-ц (провадження  61-13308св18), у постанові від 29 липня 2019 року у справі № 426/2444/12-ц (провадження № 61-32464св18), у постанові від 09 квітня 2020 року у справі № 562/3097/18 (провадження № 61- 7665 св 19).
Доводи апеляційної скарга, що судом першої інстанції не враховано висновок зроблений у постанові Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року у справі № 461/4936/16, є необґрунтованими, оскільки стосується інших обставин справи.
Доводи апеляційної скарги про неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи не знайшли свого підтвердження, оскільки, як вбачається зі змісту рішення, суд першої інстанції дослідив надані письмові докази та надав їм оцінку, порушень вимог процесуального закону судом апеляційної інстанції не встановлено. Також доводи апеляційної скарги зводяться до переоцінки доказів, що виходить за межі повноважень апеляційного суду.
Посилання відповідача в апеляційній скарзі, що судом першої інстанції порушена підсудність розгляду справи є необґрунтованими, оскільки згідно статті 28 ЦК України позови про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, про визнання батьківства відповідача, позови, що виникають з трудових правовідносин, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
Згідно статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Апеляційний суд приходить до висновку, що оскаржуване судове рішення відповідає вимогам закону ї підстави для його скасування відсутні.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ
Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
Оскільки апеляційну скаргу залишено без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої та апеляційної інстанції, немає.
02 квітня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-ІХ (далі - Закон № 540-ІХ).
З змістом підпункту 3 пункту 12 розділу ХІІ «Прикінцевих положень» вказаного Закону № 540-ІХ під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів з метою запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 49, 83, 84, 170, 178, 179, 180, 181, 185, 210, 222, 253, 384, 325, 354, 357, 360, 371, 390, 393, 395, 398, 407, 424 ЦПК України, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів. витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, подання заяви про перегляд заочного рішення, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, заяви про скасування судового наказу, розгляду справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.
Керуючись ст.7, 19, 369, 367, 374, 375, 382 ЦПК України, апеляційний суд, 
постановив:

Апеляційну  скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.
Заочне рішення  Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 20 лютого 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення  шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий                                           О.І. Корчиста

Судді:                                                                            О.Д. Канурна 

                                                                                                                          В.В. Папоян