ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2020 року	Львів	Справа № 1.380.2019.004452 пров. № А/857/5257/20	

Колегія суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді:                                        Улицького В.З.
суддів:                                                            Довгої О.І., Шавеля Р.М.
при секретарі судового засідання:                 Волошин М.М.
за участі позивача:                                           ОСОБА_1 
представника позивача:                                 Дорохін А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20.02.2020 року (рішення ухвалене у м. Львові судом у складі головуючого судді Сакалоша В.М., повне судове рішення складено 27.02.2020р.) у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, за участю третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача голови автогаражного кооперативу “Винниківський” Габи Михайла Петровича про визнання протиправним і скасування припису та протоколу,-

                                                    ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2019 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області про визнання протиправним та скасування Припису №332/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил від 21.05.2019, визнання протиправним та скасування Акт №332/19 від 21.05.2019.
Позивач позовні вимоги мотивував тим, що відповідачем, на переконання позивача, протиправно та з порушенням вимог чинного законодавства за наслідками проведеної перевірки винесено оскаржуваний Припис. Зазначає, що гаражний бокс №82, щодо якого виявлені порушення знаходиться у його користування та розпорядженні, але не є його приватною власністю, а належить АГК “Винниківський”. Вказує, що посадовими особами Департаменту ДАБК у Львівській області було порушено процедуру та порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Стверджує, що у жодний із законодавчо встановлених способів та всупереч законодавчо закріпленим вимогам, до АГК “Винниківський” та особисто до ОСОБА_1 не було скеровано письмових повідомлень про проведення перевірки. Крім того, вважає, що гаражний бокс №82 збудований без порушення ч.8 ст.39 Закону України “Про врегулювання містобудівної діяльності”, оскільки був прийнятий в експлуатацію АГК “Винниківський” та його членами. Окремо звертає увагу суду, що відповідно до Постанови КМУ “Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію” №406 від 07.06.2017 спорудження гаражу віднесено саме до такої категорії робіт, що не потребують документів ДАБІ на їх виконання. Просив позов задоволити.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 20.02.2020 року у задоволені адміністративного позову відмовлено.
Рішення суду першої інстанції оскаржив ОСОБА_1 . Вважає, що оскаржуване рішення прийняте з помилковим застосуванням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав викладених у апеляційній скарзі. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задоволити.
Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу апелянта слід залишити без задоволення з наступних підстав.
Згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 189 цього Кодексу.
Згідно ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 є членом автогаражного кооперативу “Винниківський”.
Частинами 1, 3 ст. 41 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, серед інших, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Апеляційним судом встановлено, що Головою АГК “Винниківський” ОСОБА_2 у зв`язку з неможливістю проведення перевірки працівниками МКП “Винниківський” колектора, що знаходиться на території АГК на якій на червоних лініях, зокрема і збудований спірний гараж було скеровано до Департаменту ДАБІ у Львівській області Повідомлення про проведення позапланової перевірки.
На підставі наказу ДАБІ України від 08.09.2015 №976 “Про удосконалення роботи із здійсненням заходів державного архітектурно-будівельного контролю” та Повідомлення голови АГК “Винниківський” від 02.05.2019 №01-5/19, Департаментом ДАБІ у Львівській області було видано направлення від 13.05.2019 №301/19-пз, 14.05.2019 №311/19-пз та 20.05.2019 №322/19-пз для проведення позапланового заходу (здійснення позапланової перевірки) на об`єкті “будівництво гаража №82 в автогаражному кооперативі “Винниківський” на вул. Кільцевій в м. Винники Львівської області” щодо дотримання суб`єктом містобудування Спірняком В.П. вимог законодавства у сфері містобудівельних норм, стандартів і правил.
          Згідно ч. 3 ст. 41 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності”, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.      8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;    10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.
          Орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами внутрішніх справ, прокуратури, державної статистики та іншими правоохоронними і контролюючими органами.
          Відтак, відповідач наділений повноваженнями на проведення позапланових перевірок та винесення у разі виявлення порушень відповідних приписів на їх усунення.
Головними інспекторами будівельного нагляду Максимом А.М. та ОСОБА_3 в період з 13.05.2019 по 21.05.2019 було проведено перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за результатами якої складено Акт від 21.05.2019 №332/19.
Актом перевірки було виявлено, що ОСОБА_1 самовільно здійснив будівництво гаража АДРЕСА_1 , а саме: здійснено перебудову металевого гаража під гараж з шлакоблоків на фундаменті, зовнішній розмір якого в плані становить 4,08х7,93 м без належним чином розробленої та затвердженої  проектної документації  та права на виконання будівельних робіт, а саме в 2008 році дозволу на виконання будівельних робіт.
Разом з тим, гараж збудовано на каналізаційній трубі, чим порушено вимоги Додатку 8.1. (обов`язкового) ДБН 360-92** “Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень”, згідно якого відстань по горизонталі (у світлі) від фундаментів будинків і споруд до підземних мереж  самопливної каналізації  (побутової і дощової) повинна становити 3 м.
Примірник вказаного Акта Спірняк ВІ. отримав 21.05.2019 що підтверджується відміткою, також зазначено, що пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та акта будуть надані додатково.
Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, яким визначено процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Згідно п.11 цього Порядку, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема: у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.
21.05.2019 винесено Припис №332/19 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
Згідно даного Припису ОСОБА_1 висунуто вимогу про усунення протягом трьох місяців виявлених при перевірці порушень.
21.05.2019 Департаментом ДАБІ у Львівській області складено Протокол №332/19 про адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст.96 КУпАП та повідомлено ОСОБА_1 що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 04.06.2019 о 16:00 год. 
Примірник Протоколу позивач отримав.
04.06.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту ДАБІ у Львівській області Паєнським А.С. винесено Постанову №46/1л/19-фіпс по справі про адміністративне правопорушення, згідно з якою на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1360,00 грн.
Не погоджуючись з вищевказаним Приписом та Актом складеним за наслідками перевірки, вважаючи дії Департаменту ДАБІ у Львівській області протиправними, ОСОБА_1 звернувся до суду.
Частиною 4   ст. 5 Закону “Про регулювання містобудівної діяльності” визначено, що органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.
Законодавством передбачено такі способи повідомлення суб`єкта господарювання про проведення заходу контролю: рекомендованим листом; за допомогою електронного поштового зв`язку; шляхом вручення особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи. У разі неотримання суб`єктом господарювання такого повідомлення, останній має право не допускати посадових осіб для здійснення планового заходу, а належне виконання приписів цієї статті надає контролюючому органу право розпочати проведення планової перевірки.
          Судовою колегією апеляційного суду встановлено, що відповідачем було проведено позаплановий захід контролю, що з сукупного аналізу вищевикладеного дає підстави для висновку, про відсутність законодавчо регламентованого обов`язку повідомляти суб`єктів перевірки про її проведення за десять днів.
          Апеляційний суд не бере до уваги твердження позивача як на підставу протиправності оскаржуваного припису, на той факт, що до АГК “Винниківський” та особисто до ОСОБА_1 не було скеровано письмових повідомлень про проведення перевірки.
Пунктом 2 частини 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
Згідно пункту 19 частини першої статті 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.
Акт перевірки є тільки службовим документом, який фіксує факт проведення планових, позапланових перевірок суб`єктів господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства та його дотримання. 
Висновки, викладені у акті, не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Зафіксовані у акті факти можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені в ньому висновки. Тобто, акт є лише носієм доказової інформації.
Підстави для скасування акта перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності відсутні, оскільки такий не породжує будь-яких правових наслідків для позивача та не є індивідуальним актом в розумінні КАС України.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 22.04.2019 по справі № 806/2143/18.
Додатком 8.1.(обов`язкового) ДБН 360-92** “Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень” передбачено, що відстань, по горизонталі (у світлі) від підземних мереж самопливної каналізації (самопливної і дощової) до фундаментів будинків і споруд повинна становити 3 м.
Як вбачається з повідомлення голови АГК “Винниківський” Габи М.П. про проведення позапланової перевірки вбачається, що зокрема порушення вищевказаних норм унеможливлює доступ до колектора. Жодних доказів на спростування вказаного порушення позивачем суду не надано.
          Відповідно до ч. 1, ч. 7 ст. 376 ЦК України будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за тішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.
          Згідно ч.1 ст. 9 Закону України “Про архітектурну діяльність” будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
          Відповідно до ст. 34 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".
Судова колегія апеляційного суду вважає необґрунтованими посилання позивача на те, що спорудження гаражу відповідно Постанови КМУ “Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію” не потребує документів ДАБІ на його будівництво, позаяк Законом України “Про регулювання містобудівної діяльності” чітко регламентовано, що виконанню будівельних робіт незалежно від їх віднесення до вищевказаного Переліку, передує подання замовником повідомлення про початок їх виконання.
Як вбачається з  письмових пояснень голови АГК “ Винниківський” ОСОБА_2 , та двох членів кооперативу, наявних в матеріалах справи металевий гараж був демонтований ОСОБА_1 у 2008 році і на його місці збудований гараж із піноблоків на фундаменті. Дані обставини спростовують посилання позивача на його передбачені Статутом обов`язки утримувати гаражний бокс у належному стані, а у випадку необхідності проводити його поточний та капітальний ремонт. 
З наведених пояснень та фотодоказів наявних в матеріалах справи вбачається, що ОСОБА_1 було здійснено не ремонт, а фактично будівництво нового гаражного боксу. При цьому апеляційний суд звертає увагу на той факт що Статут у діючій (новій) редакції був звтверджений загальними зборами членів АГК “Винниківський” у 2016 році, тобто уже після здійснення ОСОБА_1 реконструкції з порушеннями. Гаражний бокс одне з приміщень, яке знах
Основною відмінністю бокса від окремого гаража є його знаходження на балансі гаражного кооперативу. Отже, на переконання суду, член гаражного кооперативу неодмінно повинен дотримуватися правил експлуатації переданого йому у користування об`єкта не порушуючи при цьому вимог чинного Законодавства.
Узагальнюючи наведене, суд апеляційної інстанції переконаний, що судом першої інстанції надано належну оцінку наявним у справі доказам, а їх достатня кількість та взаємний зв`язок у сукупності дали змогу суду першої інстанції зробити вірний висновок про наявність підстав для відмови у задоволені адміністративного позову.
Враховуючи викладене, колегія суддів не вбачає підстав для скасування рішення суду першої інстанції.
З наведеного вбачається, що доводи апеляційної скарги являються безпідставними та необґрунтованими та не спростовують висновків суду першої інстанції, правова оцінка доказів дана вірно, а відтак у задоволенні апеляційної скарги слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 243 ч. 3, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України,  колегія   суддів,-
                                                  ПОСТАНОВИЛА:          

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20.02.2020 року у справі №1.380.2019.004452 – без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту прийняття.
На Постанову протягом тридцяти днів з моменту набрання нею законної сили може бути подана касаційна скарга безпосередньо до суду касаційної інстанції.  

Головуючий суддя	 	В. З. Улицький 	
судді	 	О. І. Довга 	
 	 	Р. М. Шавель  	
Повне судове рішення складено 09.07.2020р.