Постанова 
Іменем України
 
15 вересня 2020 року      
                                                 
м. Київ 
 
провадження № 22-ц/824/11080/2020
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ
 
головуючого судді - Мазурик О.Ф. (суддя-доповідач), 
суддів: Кравець В.А., Махлай Л.Д., 
за участю секретаря Ратушного А.В.,
 
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 
            
на  ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва про призначення експертизи
 
в складі судді Чередніченко Н.П.
 
від 20 травня 2020 року 
 
у справі №752/12431/17 Голосіївського районного суду м. Києва
                                                                                                    
за позовом ОСОБА_1 
 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Гранд Де Тур"
 
про поновлення на роботі та стягнення заробітної плати,
                                  
                                                 В С Т А Н О В И В:
 
В січні 2020 року позивач у справі ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про призначення судової почеркознавчої експертизи. В обґрунтування клопотання посилався на те, що рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 02.03.2018, яке залишено без змін постановою Апеляційного суду м. Києва від 12.07.2018, в задоволенні позову відмовлено. Постановою Верховного Суду від 18.12.2019 вказані судові рішення скасовано та передано справу до суду першої інстанції на новий розгляд.
 
Зазначав, що в судах першої та апеляційної інстанцій він заявляв клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, які без належних підстав були залишені судами без задоволення. 
 
Оскільки Верховний Суд в мотивувальній частині своєї постанови вказав про необхідність призначення у справі почеркознавчої експертизи, вважав, що наявні підстави для призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.
 
Щодо підстав для проведення судової почеркознавчої експертизи ОСОБА_1 посилався на те, що при розгляді справи стороною відповідача було продемонстровано оригінали заяв про прийняття на роботу та про звільнення з роботи, виконані від імені ОСОБА_1 . Дані оригінали заяв у матеріалах справи відсутні. Зазначив, що він категорично заперечує, що запис "за сумісництвом" у заяві про прийняття на роботу виконаний ним, а заяву про звільнення він взагалі не писав.
 
Позивач, посилаючись на те, що з'ясування питання про осіб (особу), що зробила запис "за сумісництвом" у заяві про прийняття на роботу, написала заяву про звільнення та внесла запис до трудової книжки ОСОБА_1 , має значення для правильного вирішення даного трудового спору, просив провести судову почеркознавчу експертизу.
 
Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 20 травня 2020 року клопотання позивача задоволено та призначено у справі судову почеркознавчу експертизу експертизу.
 
Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, посилаючись на те, що ухвала суду є незаконною та необґрунтованою, постановлена з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню.
Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що суд першої інстанції, задовольняючи клопотання про призначення експертизи, не вирішив в ухвалі порушене позивачем питання про відібрання в судовому засіданні зразків почерку ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . В ухвалі суду також не вказано про направлення до експертної установи зразків порівняльного дослідження зразків підпису ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Дані зразки суд повинен був відібрати у судовому засіданні. Вважав, що ненадання судом експерту зразків підпису унеможливлює проведення експертизи.
Судом не вирішено питання про надання до експертної установи оригіналу трудової книжки, що також унеможливлює проведення експертизи у повному обсязі.
Судом в порушення п. 3.5. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень направлено до експертної установи копії заяв, які необхідно дослідити.
Також, як на підставу скасування ухвали суду посилався на те, що у вступній частині ухвали суду вказано, що ухвала постановлена у складі "слідчого судді", тоді як підписана посадовою особою "головуючий". Вважав, що такі посадові особи не мають прав, повноважень та компетенції розглядати цивільні справи та вирішувати клопотання.
За вказаних обставин просив скасувати ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 20.05.2020.
Відібрати в судовому засіданні суду апеляційної інстанції зразки підписів та почерку ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .
Постановити нову ухвалу, якою призначити судову почеркознавчу експертизу виключно оригіналів письмових доказів, направити до експертної установи зразки почерку та підписів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зробити вказівку про надання ОСОБА_1 до експертної установи трудової книжки виданої на ім`я ОСОБА_1 .
Крім цього, просив запросити ОСОБА_1 в судове засідання, а у разі неявки розглянути апеляційну скаргу за наявними у справі матеріалами.
Відповідач своїм правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався. 
 
Позивач, належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив.
Відповідач, належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання свого представника не направив, причини неявки суду не повідомив.
 
Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності позивача та представника відповідача.
 
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах вимог, що заявлялись у суді першої інстанції, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. 
 
Постановляючи ухвалу про призначення експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для повного встановлення обставин справи та вирішення спору необхідні спеціальні знання.
 
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його правильним з наступних підстав.
Як закріплено у ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Досягнення завдань цивільного судочинства забезпечується, зокрема, за допомогою доказування - одного із основоположних елементів правосуддя.
Серед джерел доказів, відповідно до ст. 76 ЦПК України, є висновок експерта.
Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється статтями  103-113 ЦПК України, Законом  України  «Про судову експертизу» та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 №1950/5).
Зокрема, в ч. 1 ст. 103 ЦПК України визначено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумнів щодо їх правильності.
Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з'ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування.
 
Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач звернувся до суду за захистом порушеного трудового права. Предметом спору є поновлення ОСОБА_1 на роботі та стягнення заробітної плати. Позивач обґрунтування позовних вимог, окрім іншого, вказував, що відповідачем було продемонстровано оригінали заяв про прийняття             ОСОБА_1 на роботу та про звільнення з роботи. Зазначив, що у заяві про прийняття його на роботу міститься напис "за сумісництвом", який він не виконував, а заяву про звільнення з роботи взагалі не писав.
 
Таким чином, доведенню підлягає факт написання чи не написання ОСОБА_1 заяви про звільнення з роботи та факт здійснення напису "за сумісництвом" у заяві про прийняття на роботу.
 
Ураховуючи наведені обставини та положення закону, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про доцільність призначення у справі почеркознавчої експертизи, оскільки для правильного вирішення спору необхідні спеціальні знання.
 
Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги, що судом першої інстанції не вирішено питання про відібрання в судовому засіданні зразків підпису ОСОБА_1 та ОСОБА_3 для направлення таких підписів до експертної установи.
 
Дійсно, як вбачається із прохальної частини клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи ОСОБА_1 просив відібрати від ОСОБА_2 та               ОСОБА_1 зразки почерку.
 
Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, в судове засідання 20.05.2020, в якому було постановлено ухвалу про призначення експертизи ОСОБА_1 не з'явився, у зв'язку з чим суд був позбавлений можливості відібрати зразки підпису та почерку. ОСОБА_1 у скарзі просив проводити розгляд скарги за наявними у справі доказами, у випадку неявки його в судове засідання. Отже, вимоги позивача взаємовиключають одна одну.
 
Крім того, з матеріалів справи вбачається, що від експертів Годзь В.С. , Красюк І.П., яким згідно ухвали суду від 20.05.2020 доручено проводити судову почеркознавчу експертизу, до суду надійшло клопотання щодо надання матеріалів та уточнення питань ухвали. Зокрема, в клопотанні експерти зазначили про необхідність надання вільних та експериментальних зразків почерку ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (т. 2, а.с. 2-3)
 
На підставі даного клопотання ухвалою суду першої інстанції від 16.07.2020 поновлено провадження у справі та призначено судове засідання із викликом учасників справи              (т. 2, а.с. 10).
 
Таким чином питання про відібрання експериментальних зразків підпису буде вирішено судом першої інстанції за клопотанням експерта.
 
Беручи до уваги викладене, а також зважаючи на положення ч. 1 ст. 107 ЦПК України, якою передбачено можливість збирання судом матеріалів, необхідних для проведення експертизи, колегія суддів вважає, що не можуть бути підставою для скасування ухвали суду доводи скаржника про не вирішення судом питання щодо відібрання зразків почерку під час постановлення оскаржуваної ухвали.
 
Оскільки законодавцем визначено можливість збирання судом матеріалів, необхідних для проведення експертизи, після призначення експертизи, колегія суддів вважає неспроможними доводи апеляційної скарги, що не направлення експерту трудової книжки ОСОБА_1 унеможливлює проведення експертизи. 
 
З цих же підстав колегія суддів вважає неспроможними і доводи апеляційної скарги, що судом безпідставно направлено копії заяв про прийняття на роботу та звільнення з роботи. 
 
Доводи апеляційної скарги, що у вступній частині ухвали суду вказано, що ухвала постановлена у складі "слідчого судді", а підписана посадовою особою "головуючий" не можуть бути підставою для скасування ухвали суду, оскільки фактично є опискою та вирішується в порядку визначеному 269 ЦПК України.
 
За наведених обставин, колегія суддів вважає, що процесуальне питання щодо призначення у справі експертизи судом першої інстанції вирішено з дотриманням вимог закону, у зв'язку з чим колегія суддів приходить до висновку про залишення ухвали суду без змін, а скарги без задоволення.
 
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
 
Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
 
На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 374, 375, 383, 384, 389 ЦПК України, 
                                                       П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
 
Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 20 травня 2020 року - залишити без змін.
 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
 
Повний текст постанови складено 15 вересня 2020 року.

 
Головуючий                                                                                                             О.Ф. Мазурик

 
Судді                                                                                                                          В.А. Кравець

                                                                                                                              Л.Д. Махлай