Справа № 991/4482/20
Провадження №11-сс/991/533/20
Слідчий суддя: ОСОБА_1 
Доповідач: ОСОБА_2 

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2020 року                                                                                м. Київ 

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого                                      ОСОБА_2 ,
суддів                                                     ОСОБА_3 , 
                                                ОСОБА_4 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 , 

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04.06.2020 у справі № 991/4482/20 про повернення його скарги на бездіяльність Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за заявою про злочин від 20.05.2020, 

ВСТАНОВИЛА:

Зміст оскаржуваного судового рішення
і встановлені судом першої інстанції обставини
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04.06.2020 скаргу ОСОБА_6 на бездіяльність Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви про злочин від 20.05.2020 - повернуто заявнику.
Слідчий суддя мотивував ухвалу тим, що з доданих до скарги матеріалів не вбачається доказів на підтвердження факту звернення заявника із заявою про злочин до Національного антикорупційного бюро України, оскільки відсутня відмітка штемпелю вхідної реєстрації документів або копія квитанції про направлення поштового відправлення чи інші докази, що ставить під сумнів отримання такої заяви службовими особами Національного антикорупційного бюро України. 
Також слідчий суддя зазначив, що на думку заявника, всі службові особи, які приймали участь у розслідуванні злочину, пов`язані між собою круговою порукою. Однак при цьому, заявником не вказано кого саме та у вчиненні якого корупційного злочину він підозрює, а тому доказів того, що вказана скарга підсудна Вищому антикорупційному суду не надано. Також заявником в заяві вказується на працівників правоохоронного органу як на суб`єкт кримінальних правопорушень - які здійснюють досудове розслідування у кримінальному провадженні за ст.296 КК України. Втім у зазначеній заяві ОСОБА_6 відсутні будь-які відомості, які б вказували на розмір предмета злочину або завданої шкоди відповідно до положень ст.216 КПК України.
Окрім того, вказані суб`єкти кримінальних правопорушень не відповідають вимогам, передбаченим пп.1-3 ч.5 ст. 216 КПК України, а тому досудове розслідування, як і внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення злочину - не належить до компетенції Національного антикорупційного бюро України, яка чітко визначена законодавцем та не підлягає визначенню за вибором заявника. 
Перевіривши й оцінивши відомості, зазначені у скарзі ОСОБА_6 , слідчим суддею встановлено непідсудність поданої скарги Вищому антикорупційному суду, яку з підстав, передбачених ч. 2 ст. 304 КПК України, повернуто скаржнику.
Ухвалою від 12.06.2020 слідчим суддею виправлено описку в ухвалі від 04 червня 2020 року та замість прізвища заявника « ОСОБА_7 » зазначено правильне прізвище « ОСОБА_6 ».

Вимоги апеляційної скарги
і узагальнені доводи особи, яка її подала
Не погодившись із ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, у якій прохає його скаргу на бездіяльність Національного антикорупційного бюро України розглянути по суті та зобов`язати уповноважену особу Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, вчинене групою осіб, та розпочати досудове розслідування.
На обґрунтування своєї апеляційної скарги ОСОБА_6 зазначає, що кожна заява, у якій містяться відомості про злочин, має бути внесена в Єдиний реєстр досудових розслідувань. При чому таке внесення має відбутись незалежно від підслідності органу, до якого надійшло повідомлення. Ним було подано заяву про злочин саме до Національного антикорупційного бюро України, оскільки це відповідає п. 20-2 розділу ХІ «Перехідних положень» КПК України, яким визначено підсудність Вищого антикорупційного суду. Оскільки правопорушення вчинене суддею та має ознаки ст. 364 КК України, воно підслідне Національному антикорупційному бюро України. Внаслідок корупційних дій його сім`я понад 9 років зазнає принижень, а саме Національне антикорупційне бюро України покликано боротись із корупцією. 

Позиції учасників судового провадження
У судове засідання ОСОБА_6 не з`явився, подав заяву, у якій прохав здійснити розгляд справи за його відсутності та підтримав свою апеляційну скаргу.
У судове засідання уповноважена особа Національного антикорупційного бюро України не з`явилася, хоча Національне антикорупційне бюро України повідомлялося про дату, час та місце судового розгляду належним чином, про поважні причини неприбуття Суд не повідомлено. Відповідно до ч. 4 ст. 405 КПК України, судовий розгляд здійснено за відсутності учасників судового провадження.

Мотиви суду
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали апеляційного провадження, колегія суддів приходить до наступного висновку.
Згідно із ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Відповідно до ч. 1 ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Частиною 1 ст. 306 КПК України визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду.
Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань визначений у статті 214 КПК України.
Так, ч. 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. 
Частиною 2 цієї статті визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому, в реєстрі, серед іншого, згідно з п.4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зазначається короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Аналогічні вимоги закріплені у п. 1 глави 2 Розділу І Наказу Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 №139 «Про затвердження Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань» (далі – Наказ). 
Крім того, п. 2 глави 1 Розділу ІІ Наказу закріплює, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема - мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.
Із зазначеного вище слідує, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є існування об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного злочину. Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
З аналізу вищенаведених положень кримінального процесуального законодавства колегія суддів вбачає, що у разі не наведення заявником у заяві чи повідомленні про вчинення злочину об`єктивних обставин, які можуть свідчити про вчинення злочину, тобто - суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України, таке повідомлення не може бути зареєстроване у Єдиному реєстрі досудових розслідувань.
Крім того, норми чинного процесуального законодавства закріплюють обов`язок здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, достатніх для реалізації завдань кримінального провадження, а не будь-якої інформації, направленої особою як заяви про вчинення злочину. 
Оскільки ОСОБА_6 у заяві від 20.05.2020 вказано загальні фрази та не наведено об`єктивних фактичних обставин ймовірного вчинення злочину, які б надали змогу уповноваженій особі кваліфікувати викладені обставини як відповідне суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого КК України, колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги ОСОБА_6 щодо наявності підстав для внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою про вчинення злочину від 20.05.2020.

Висновки суду
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
В силу вимог п. 1 ч. 1 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду суд апеляційної інстанції має право залишити вирок або ухвалу без змін.
На підставі вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку про необхідність у залишенні апеляційної скарги ОСОБА_6 без задоволення, а ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04.06.2020 – без змін.
На підставі вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04.06.2020.
Керуючись ст.ст. 214, 303, 404, 407, 418, 532 КПК України, колегія суддів – 

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04.06.2020 у справі № 991/4482/20 про повернення скарги на бездіяльність Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за заявою про злочин від 20.05.2020 – залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 04.06.2020 – без змін.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:                                                         ОСОБА_2 

Судді:                                                         ОСОБА_3 
                                                                
ОСОБА_4