ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

24 червня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 160/12776/19	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого  судді:           Дурасової Ю.В.,
суддів:                               Божко Л.А., Лукманової О.М.,     
секретар судового засідання: Новошицька О.О.
за участю:          позивача: ОСОБА_1 ;
                              представника відповідача: Бохан Оксани Миколаївни
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.04.2020 (головуючий суддя Прудник С.В., повний текст складено 07.04.2020)
в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до відповідача Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про скасування висновку та наказу, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся 18.12.2019 року до суду з адміністративним позовом до відповідача Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, в якій просив:
-          скасувати “висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців ГУ Держпраці у Дніпропетровській області від 09.12.2019 року №615” у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця, а саме ОСОБА_1 , як такий що був виготовлений з порушенням чинного законодавства України;
-          скасувати наказ №616-к від 09.12.2019 року “Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 ”, як такий що виданий з порушенням діючого законодавства України;
-          прийняти рішення про стягнення з відповідача на користь ОСОБА_1 середнього заробітку, який на день пред`явлення позову становить 495,10 гривень (середньоденна заробітна плата за останні два місяці роботи), за час вимушеного прогулу з 09 грудня 2019 року до дня поновлення на роботі. 
Позов обґрунтовано тим, що при проведенні оцінюванні службової діяльності позивача та при затвердженні ГУ Державної служби з питань праці у Дніпропетровській області висновку від 09.12.2019 №615 щодо результатів оцінювання службової діяльності, відповідачем було грубо порушено вимоги ч. 6 ст. 39 Закону України “Про державну службу” та вимоги Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, який затверджено постановою КМУ від 23.08.2017 №640. Протиправність дій відповідача обумовлюється тим, що останньому відомо, що позивач надає допомогу в запобіганні і протидії корупції, та у відповідності до вимог до ст. 53 “Про запобігання корупції” не може бути звільнений чи примушений до звільнення, притягнутий до дисциплінарної відповідності чи підданий з боку керівника іншим заходам впливу (переведення, атестація, зміна умов праці, відмова в призначенні на вищу посаду, скорочення заробітної плати тощо) або загрозі заходів таких заходів. Не зважаючи на це, ГУ Державної служби з питань праці у Дніпропетровській області видав протиправний висновок №615 від 09.12.2019 у частині оцінювання результатів службової діяльності позивача та наказ №616-к від 09.12.2019 про припинення державної служби та звільнення з посади головного державного інспектора відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління 09.12.2019р. До того ж, в період з 09.12.2019р. по 18.12.2019 року позивач перебував на лікарняному.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.04.2020 позов задоволено:
- визнано протиправним та скасовано висновок ГУ Держпраці у Дніпропетровській області в частині оцінювання результатів діяльності державного службовця ОСОБА_1 ,  що затверджений наказом ГУ Держпраці у Дніпропетровській області від 09.12.2019 року №615-к «Щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців ГУ Держпраці у Дніпропетровській області, які займають посади державної служби категорій «Б»  та «В» у 2019 році;
- визнано протиправним та скасовано наказ ГУ Держпраці у Дніпропетровській області №616-к від 09.12.2019 року “Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 ”;
- поновлено ОСОБА_1 на посаді головного державного інспектора відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління ГУ Держпраці у Дніпропетровській області з 19.12.2019 року;
- допущено негайне виконання рішення в частині поновлення позивача на роботі;
- стягнуто з відповідача на користь позивача середній заробіток за вимушений прогул за період з 19.12.2019 року по 06.04.2020 року в розмірі 35 404,56грн., а також судові витрати.
Рішення суду першої інстанції, обґрунтовано тим, що формальне цитування критеріїв виставлення балів, які встановлені нормативним документом, не може заміняти реального обґрунтування для оцінювання, яке повинно базуватися на ретельному аналізі конкретних завданнях, поставлених державному службовцю для виконання, та практичних результатах його роботи. Звільнення працівника в день його знаходження на лікарняному не відповідає нормам законодавства України.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, згідно якої просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Посилається на те, що відносини, що виникають у зв`язку з вступом на державну службу, її проходженням і припиненням, в тому числі, і процедура проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, визначені ЗУ «Про державну службу» від 10.12.2015 року № 889-VІІІ та Типовим порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою КМУ від 23.08.2017 року №640. Позивач займав посаду державної служби категорії «В». Чинним законодавством України передбачено, що державний службовець зобов`язаний виконувати виданий керівництвом наказ, розпорядження, доручення. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців визначено статтею 44 ЗУ «Про державну службу» та проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості. Наказом від 09.12.2019 року №616-к припинено державну службу та звільнено позивача з посади головного державного інспектора відділу нагляду металургії, машинобудуванні з 09.12.2019 року. З наказом був ознайомлений в цей же день та отримав трудову книжку. Однак пізніше надав лист непрацездатності від 09.12.2019 року.
Позивачем до суду апеляційної інстанції подано відзив на апеляційну скаргу, згідно якого просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін як законне та обґрунтоване. Посилається на те, що його було незаконно звільнено з державної служби в день коли він знаходився на лікарняному, зазначає, що форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем готував і особисто заповнював ОСОБА_2 – заступник начальника відділу нагляду з металургії. Вважає, що він був позбавлений права оскаржити результати оцінювання, оскільки був звільнений у день складання висновку щодо оцінювання.
У судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги, просив апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати та відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Надав пояснення аналогічні викладеним в апеляційній скарзі.
Позивач в судовому засіданні заперечив проти задоволення апеляційної скарги, просив відмовити в її задоволенні, залишивши рішення суду першої інстанції без змін як законне та обґрунтоване. Надав пояснення аналогічні, викладеним у відзиві на апеляційну скаргу.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, внаслідок наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до пункту 26 розділу І наказу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 03 червня 2015 року № 16к ОСОБА_1 призначено на посаду головного державного інспектора відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області. 
На підставі висновку ГУ Держпраці у Дніпропетровській області щодо оцінювання результатів діяльності державного службовця ОСОБА_1 ,  що затверджений наказом ГУ Держпраці у Дніпропетровській області від 09.12.2019 року №615-к «Щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців ГУ Держпраці у Дніпропетровській області, які займають посади державної служби категорій «Б»  та «В» у 2019 році, видано наказ ГУ Держпраці у Дніпропетровській області №616-к від 09.12.2019 року “Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 ”.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що до даних правовідносин слід застосовувати норми Конституції України, Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 року № 889-VІІІ, норми Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою КМУ від 23.08.2017 року №640. 
Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.
Так, стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.
Предметом даного спору є правомірність дій відповідача як суб`єкта владних повноважень щодо звільнення позивача з посади в день перебування позивача на лікарняному на підставі результатів оцінювання.  
Частиною 1 ст.1 Закону України “Про державну службу” визначено, що державна служба це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 
1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 
2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 
3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 
4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 
5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 
6) управління персоналом державних органів; 
7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.
Частиною 2 цієї ж статті встановлено, що державний службовець це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.
Законом України “Про державну службу” також регламентовано питання оцінювання результатів службової діяльності.
Так, відповідно до ч.ч.1-3 ст. 44 Закону України “Про державну службу”, результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.
Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В”, здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії “А”, здійснюється суб`єктом призначення.
Частиною 5 цієї ж статті визначено, що за результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.
Практичний порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджений Кабінетом Міністрів України, а саме, постановою від 23.08.2017 року №640 - затверджено Типовий порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (Типовий порядок №640).
Відповідно до п.1 Типового порядку №640, він визначає процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі оцінювання). Дія цього Типового порядку поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій “А”, “Б” і “В”.
Пунктом 7 Типового порядку №640 передбачено, що оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.
Пунктом 9 Типового порядку №640 установлено наступні етапи оцінювання: 
- визначення завдань і ключових показників; 
- визначення результатів виконання завдань; 
- затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).
Пунктами 10-12 Типового порядку №640, передбачено, що завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.
Зокрема, державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань.
Строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Типового порядку.
Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.
Матеріалами справи підтверджується, що завдання, обов`язки, відповідальність головного державного інспектора відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, в тому числі і позивача ОСОБА_1 визначені відповідно до Посадової інструкції, затвердженої начальником Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Снісарем В.В. 02.09.2016 року. З зазаченою Посадовою інструкцією позивач ОСОБА_1 ознайомлений (а.с. 14-16 т. 1).  
Окремим дорученням від 04.12.2018 року за №248-ОД за підписом начальника Головного управління В. Снісара, яке скеровано керівникам структурних підрозділів відповідно до ст. 44 Закону України “Про державну службу” та Типового порядку оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 №640 зобов`язано визначити завдання та ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності для кожного державного службовця структурного підрозділу. Завдання та ключові показники результативності зобов`язано надати до відділу персоналу відповідно до встановленої форми згідно з додатком 6 Типового порядку оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640 (а.с. 46 т. 1).
Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області для ОСОБА_1 , який обіймав посаду головного державного інспектора відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області визначено завдання та ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В” (а.с. 47 т. 1)., 
Вказані завдання та ключові показники результативності погоджені начальником Криворізького гірничопромислового управління О.Ю. Волоховим та начальником відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами В.С. Губаренко – 14.12.2018 року.
Зокрема, визначено такі завдання.
1. Завдання.
Здійснення державного нагляду за додержанням вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки під час проведення планових перевірок суб`єктів господарювання машинобудівної та металургійної галузі.
Ключові показники результативності, ефективності та якості: 100% Своєчасно направлення повідомлень для здійснення перевірки. За результатами планових заходів державного нагляду складено розпорядчі документи 100% (акти, приписи). 100% внесення даних до ІАС ДНК за результатами здійснюваних заходів державного нагляду та контролю. За наявності підстав, підготовка проекту позову до адміністративного суду для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) продукції. 100% здійснення державного нагляду контролю.
Строк виконання – січень-грудень 2019р.
2. Завдання. Виконання протокольних рішень, нарад  при начальнику відділу. 
Ключові показники результативності, ефективності та якості: 100% виконання протокольних рішень нарад при начальнику відділу.
Строк виконання – січень-грудень 2019р.
3. Завдання. Своєчасно наданні інформації для підготовки звітів.
Ключові показники результативності, ефективності та якості:100% надання інформації для підготовки звітів.
Строк виконання – січень-грудень 2019р.
4. Завдання.
Якість оформлення матеріалів планових та позапланових перевірок суб`єктів господарювання машинобудівної та металургійної галузі (енергетика).
Ключові показники результативності, ефективності та якості: 100 % оформлення
матеріалів планових та позапланових перевірок суб`єктів господарювання машинобудівної та металургійної галузі (енергетика).
Строк виконання – січень-грудень 2019р.
5. Завдання.
Проведення превентивних заходів спрямованих на поліпшення стану охорони праці та промислової безпеки па підприємствах машинобудівної та металургійної галузі (енергетика).
Ключові показники результативності, ефективності та якості: Збір та підготовка матеріалів для проведення превентивних заходів спрямованих на поліпшення стану охорони прані та промислової безпеки на підприємствах машинобудівної та металургійної галузі (енергетика). 100 % проведення превентивних заходів.
Строк виконання – січень-грудень 2019р.
Із означеними завданнями та ключовими показниками результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В” ОСОБА_1 14.12.2018 року ознайомлено, про що свідчить його особистий підпис. Також позивачем проставлено відмітку: “не згоден, деякі ключові показники за завданнями не входять до посадових обов`язків” (а.с 47 т. 1).
14.12.2018 року начальником Криворізького гірничопромислового управління О.Ю. Волоховим затверджено індивідуальну програму підвищення рівня професійної компетентності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" для ОСОБА_1 , який обіймав посаду як головного державного інспектора відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (а.с. 48 т. 1).
Означена програма містить такі розділи:
- Найменування професійної компетентності відповідно до спеціальних вимог до осіб, які претендують на зайняття відповідної посади державної служби, рівень якої необхідно підвищити: 1. Командна робота.
- Форма підвищення рівня професійної компетентності, зокрема вид підвищення
кваліфікації (професійна програма підвищення кваліфікації, тематичні постійно діючі семінари, спеціалізовані короткострокові навчальні курси, тематичні короткострокові семінари, зокрема тренінги, стажування в органах, в яких працюють державні службовці та на які поширюється дія Закону України "Про державну службу", а також за кордоном, самостійне навчання (самоосвіта) на робочому місці): Самоосвіта на робочому місці.
- Орієнтована тематика, враховуючи спеціальні вимоги до посади: Підготовка і проведення наради з питань дотримання вимог ПБЕЕС, ГГГЕЕС спільно з інспекторами інших відділів Криворізького гірничопромислового управління з представниками під наглядових підприємств цих відділів.
З вказаною індивідуальною програмою особисто під підпис були ознайомлені начальник відділу персоналу А.І. Велика, головний державний інспектор А.Д. Локоцький та начальник відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами В.С. Губаренко.
Матеріалами справи підтверджується, що в силу наказу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 30.09.2019року №502-к “Про проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії “Б” і “В” Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області за 2019 рік” на підставі ст. 44 Закону України “Про державну службу” та постанови Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640 “Про затвердження Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців” (далі - Типовий порядок), для визначення якості виконання поставлених завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорії “Б” і “В”, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри  зобов`язано (а.с. 49 т. 1):
1. Провести оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії “Б” і “В” Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області за 2019 рік згідно із графіком (додаток 1).
2. 2. Керівникам управлінь та керівникам структурним підрозділів:
2.1. у визначені терміни забезпечити виконання заходів передбачених графіком, визначеним пунктом 1 цього наказу;
2.2. у разі відсутності державного службовця, який підлягає оцінюванню у зв`язку з відрядженням або відпусткою за його заявою провести оціночну співбесіду та визначення результатів виконання завдань раніше термінів визначених графіком;
2.3 передати відділу персоналу оформлену в установленому порядку форму щодо результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорії “Б” або “В” (додаток 8 до Типового порядку) не пізніше наступного робочого дня після проведення оціночної співбесіди.
3. Відділу персоналу (Великій А.І.):
3.1.забезпечити надання консультативної допомоги учасникам оцінювання в період його проведення;
3.2.забезпечити моніторинг своєчасного виконання заходів передбачених графіком, визначеним пунктом 1 цього наказу;
3.3.узагальнити результати оцінювання та підготувати проект наказу про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії “Б” або “В” (додаток 5 до Типового порядку).
Графік проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців за 2019 рік визначено в додатку 1 до наказу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 30.09.2019року №502-к, зокрема, щодо головного державного інспектора Локоцького  А.Д. визначено термін проведення оціночної співбесіди 10.10.2019 року, а надання форми щодо результатів виконання завдань державним службовцем без посередньому керівнику – 08.10.2019 року (а.с. 50 т. 1). 
Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що Окремим дорученням т.в.о. начальника Головного управління В. Катченко від 30.09.2019 №278-ОД відповідно до ст. 44 Закону України “Про державну службу”(зі змінами) та постанови Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640 “Про затвердження Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців” доручено державним службовцям, які проходять оцінювання результатів службової діяльності за 2019 рік заповнити та надати згідно затвердженого графіку безпосередньому керівнику форму щодо результатів виконання завдань згідно з додатком 8 Типового порядку (додається), а також у разі необхідності письмовий звіт у довільній формі. Керівникам структурних підрозділів спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) провести з державними службовцями оціночну співбесіду згідно із затвердженим графіком. У разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою державним службовцям за заявою до безпосереднього керівника оціночну співбесіду та визначення результатів виконання завдань проводити раніше встановленого строку. У разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. При проведенні оціночної співбесіди узгодити з державним службовцем потреби у його професійному навчанні та визначити за формою згідно з додатком 8 Типового порядку, обравши перелік тих компетентностей, що потребують удосконалення. Під час оціночної співбесіди безпосередньому керівнику та державному службовцю розглянути та обговорити пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний звітний період. Термін виконання: з 01.10.2019 - 05.11.2019 (а.с. 51 т. 1).
При цьому, матеріали справи містять Результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за 2019 рік щодо    ОСОБА_1 з негативною оцінкою (а.с. 52-53 т. 1). 
Так,  оціночна співбесіда з позивачем ОСОБА_1 проводилася 10 жовтня 2019 року безпосереднім керівником позивача заступником начальника відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Кудіним М.В. спільно з начальником Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Арсоєва Т.П. 
Середній бал за результатами виконання завдань за 2019 рік ОСОБА_1 становить 2,2 бали. 
Зокрема, значення середнього балу від “ 0” до “ 2,49” відповідає негативній оцінці. 
З даними результатами ОСОБА_1 ознайомлений 10 жовтня 2019 року, при цьому, позивачем проставлено відмітку “не погоджуюсь, оскільки оцінка не обґрунтована та необ`єктивна” (а.с. 53. 1).
Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В” у 2019 році (що затверджений наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 09 грудня 2019 року № 615-к), підтверджує негативну оцінку результатів службової діяльності ОСОБА_1 (а.с. 55 т. 1)
Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 09 грудня 2019 року № 615-к “Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В” у 2019 році” – затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В” у 2019 році, при цьому з даним наказом позивач ОСОБА_1 був ознайомлений 09 грудня 2019 року на своєму робочому місці (а.с. 54 т. 1).
Тим же днем, 09.12.2019 року, Наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 09 грудня 2019 року № 616-к, відповідно до частини 6 статті 44 та пункту 3 частини 1 статті 87 Закону України “Про державну службу”, 09 грудня 2019 року припинено державну службу та звільнено ОСОБА_1 з посади головного державного інспектора відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (а.с. 57 т. 1).
Матеріалами справи підтверджується, 09 грудня 2019 року позивач ОСОБА_1 перебував на робочому місці в відділі нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області разом з іншими працівниками відділу. 
При цьому, Лист-ознайомлення з наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 09 грудня 2019 року № 615-к позивачем ОСОБА_1 підписано особисто 09 грудня 2019 року без зауважень та заперечень.
Також з наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 09 грудня 2019 року № 616-к “Про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 ” позивач ОСОБА_1 ознайомлений 09 грудня 2019 року.
Наказ Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 09 грудня 2019 року № 616-к підписано особисто позивачем ОСОБА_1 09 грудня 2019 року без зауважень та заперечень.
09 грудня 2019 року в силу акту прийому-передачі справ та довіреного у зв`язку з виконанням посадових обов`язків майна, позивачем ОСОБА_1 передано заступнику начальника відділу Кудіну М.В. та начальнику відділу персона Великій А.І. службове посвідчення № 596 (а.с. 59 т. 1).
Також,  09 грудня 2019 року позивачем ОСОБА_1 особисто отримано трудову книжку (серія НОМЕР_1 № 2803165) з відповідним записом, про що свідчить підпис позивача в Журналі обліку трудових книжок і вкладок до них та в особовій картці (а.с. 60-62 т. 1).
В той же час, матеріали справи містять підтвердження, що 09.12.2019р. (в останній день робочого дня) позивач звернувся до медичного закладу, в зв`язку з погіршенням здоров`я і в той же день пройшов лікування амбулаторно до 19.12.2019р., що підтверджується записами в медичній карті та лікарняним листом (серія АДС №308318 від 09.12.2019р. (серія АДС №308318 від 09.12.2019р.) (а.с. 22, 90 т. 1).
Отже, лікарняний лист був виданий в робочий день позивача 09.12.2019 року. 
При цьому, відповідач був ознайомлений з тим, що позивачу 09.12.2019 року відкрито лист непрацездатності з діагнозом стенокардія (а.с. 22 т. 1).
Натомість, позивачем не було здійснено будь-яких заходів щодо зміни дати звільнення   ОСОБА_1 з посади (а саме після закриття лікарняного листа).
Так, в порушення вимог Закону України “Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування”, постанови КМУ “Про обчислення середньої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення) для розрахунку виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням” від 26.09.2001 р. № 1266, лист непрацездатності (серія АДС №308318 від 09.12.2019р.) був повернутий відповідачем позивачу 01.02.2020р. без оформлення. 
Оскільки листок непрацездатності (серія АДС НОМЕР_2 ) який виданий комунальним некомерційним підприємством “Центр первинної медико-санітарної допомоги №5” Криворізької міської ради Локоцький А.Д. підтверджує, що у період з 09.12.2019 по 18.12.2019 позивач перебував на лікарняному, то відповідач мав взяти до уваги зазначену обставину, та змінити дату звільнення позивача. 
Однак, звільнення позивача з посади в період перебування на лікарняному, порушує норми трудового законодавства України.
Водночас, матеріали справи підтверджують, що 12.12.2019 року ОСОБА_1  звернувся із скаргою на ім`я в.о. голови Державної служби з питань праці Дегнера І.А. з приводу скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В” у 2019 році, затвердженому наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 09 грудня 2019 року № 615-к.
Листом від 20.12.2019 року за №5965/1/11-зв-19 Державна служба України з питань праці “Про розгляд скарги” повідомила позивачу про те, що означена скарга позивача від 12.12.2019 року у відповідності до вимог ч. 3 ст. 7 Закону України “Про звернення громадян” направлена за належністю до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.
Листом від 03.01.2020 року за №Л-1651-ДС-11/04 Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області повідомило на скаргу позивача від 12.12.2019 року про те, що відповідно до статті 44 Закону України “Про державну службу” (далі -Закон) та Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 р. № 640 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 р. № 591) 14.12.2018 позивачу були визначені завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності на 2019 рік, з якими останній ознайомився 20.12.2018 та відповідно до яких проводилося визначення результатів виконання завдань. Оскільки 09.12.2019 року позивача було звільнено з посади та припинено державну службу, а дія Закону розповсюджується на державних службовців, у Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області відсутні підстави для розгляду означеної скарги.
Позивач вважає такі дії відповідача незаконними, а висновок та наказ протиправними.
При цьому відповідач вважає, що діяв у відповідності до норм законодавства України.
Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що пунктом 13 Типового порядку №640 передбачено, що для визначення результатів виконання завдань суб`єктом призначення приймається наказ (розпорядження), в якому зазначається: 
- список державних службовців; 
- строк визначення результатів виконання завдань; 
- доручення, необхідні для організаційного забезпечення проведення цього етапу оцінювання (у разі потреби).
Відповідно до п.16 порядку, висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року.
Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В” регламентується п.п.33-42 Типового порядку №640.
Зокрема, п.33 Типового порядку №640 встановлює, що завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В”, визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції.
Відповідно до приписів п.34 Типового порядку №640, завдання і ключові показники державним службовцям, які обіймають посади керівників територіальних органів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, після їх обговорення з державним службовцем визначаються суб`єктом призначення.
Згідно з п.37 Типового порядку №640, для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, оціночну співбесіду.
Пунктами 38, 39 Типового порядку №640 передбачено, що перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.
Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.
Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. 
Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього балу за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.
Додатком 4 до Типового порядку №640 передбачено, що:
- “ 0” балів виставляються у разі, якщо завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції, 
- “ 1” бал якщо завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо, 
- “ 2” бали якщо завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо), 
- “ 3” бали якщо завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки, 
- “ 4” бали якщо завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення.
При цьому, в силу п. 41 Типового порядку №640, висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В”, в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що згідно ч.6 ст.44, п.3 ч.1 ст.87 Закону України “Про державну службу”, у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби.
При цьому, законодавство України допускає можливість оскарження державним службовцем висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, та його скасування (ст. 44 Закону України “Про державну службу”, п.49 Типового порядку №640).
На думку колегії суддів апеляційної інстанції, виходячи з аналізу матеріалів справи, суд першої інстанції, узявши до уваги наведені норми чинного законодавства та встановлені обставини справи, дійшов правильного висновку про відповідність процедури проведення оцінювання службової діяльності позивача як державного службовця категорії “Б” нормам законодавства (оцінювання проведено з формальним дотриманням регламентуючих норм закону). 
За результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за 2019 рік (що складені за наслідком відповідного оцінювання), ОСОБА_1 був оцінений наступним чином:
1. Завдання.
- 100% своєчасно направлення повідомлень для здійснення перевірки. Строк фактичного виконання – січень-вересень 2019р.
- за результатами планових заходів складено розпорядчі документи 100% (акти, приписи). Строк фактичного виконання – січень-вересень 2019р.
- 100% внесення даних до ІАС ДНК за результатами здійснюваних заходів державного нагляду та контролю. Строк фактичного виконання – показник не входить до посадових обов`язків головного державного інспектора.
- за наявності підстав, підготовка проекту позову до адміністративного суду для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) продукції. Строк фактичного виконання – показник не входить до посадових обов`язків головного державного інспектора.
- 100% здійснення держаного нагляду контролю. Строк фактичного виконання – січень-вересень 2019р.
Бал - “ 2”. Обґрунтування – розпорядчі документи оформляються неякісно, документуються помилки. В розпорядчих документах відсутні відмітки про виконання зазначених порушень.  Доручення щодо внесення даних до  ІАС ДНК за результатами здійснюваних заходів державного нагляду та підготовки  проектів позовів до адміністративного суду для повного або часткового зупинення виробництва ігноруються. При здійсненні державного нагляду для оформлення матеріалів залучаються інші працівники відділу.
2. Завдання.
- виконання протокольних рішень при начальнику відділу. Строк фактичного виконання – січень-вересень 2019р.
Бал - “ 2”. Обґрунтування – рішення не виконуються в розумні строки.
3. Завдання.
- 100% наданні інформації для підготовки звітів. Строк фактичного виконання – січень-вересень 2019р. Строк фактичного виконання – січень-вересень 2019р.
Бал - “ 2”. Обґрунтування –інформація надається з зауваженнями, потребує перевірки та коригування.
4. Завдання.
- 100% оформлення матеріалів планових та позапланових перевірок суб`єктів господарювання машинобудівної та металургійної галузі (енергетика).
Бал - “ 2”. Обґрунтування – оформлюється не якісно, є необхідність долучити інших спеціалістів відділу щодо приведення матеріалів у відповідність.
5. Завдання.
- проведено превентивні заходи, відповідно до плану роботи відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління на 2019 рік (енергетика). Строк фактичного виконання – січень-вересень 2019р.
Бал - “ 3”. Обґрунтування – наради проводяться, але відсутні підтверджуючі документи виконання протокольних рішень.
Середній бал за виконання всіх завдань - 2,2. Оцінка негативна. Обґрунтування оцінки – завдання виконуються неякісно с помилками. Відсутня командна робота та взаємодія з іншими працівниками відділу. Не підтвердив знання з “охорони праці”.
Із означеними результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за 2019 рік особисто під підпис 10.10.2019 року ознайомлені заступник начальника відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами М.В. Кудін, начальник Криворізького гірничопромислового управління Т.П. Арсоєв, та головний державний інспектор відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами ОСОБА_1 . 
В означених результатах позивачем проставлена відмітка «не погоджуюсь,  оскільки оцінка не обґрунтована та не об`єктивна».
Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що зі змісту висновку від 09.12.2019 № 615-к та завдання, яке надавалось при оцінюванні, позивачу були встановлені деякі завдання, які не відповідають вимогам посадової інструкції головного державного інспектора відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.
Так, розділом ІІ посадової інструкції, яка затверджена 02.09.2016 року начальником Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області В.В. Снісар визначені завдання та обов`язки головного державного інспектора відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.
Відповідно до означеного розділу, основним завданням головного державного інспектора є:
- здійснення державного нагляду за додержанням вимог нормативно-правових актів з питань промислової безпеки, охорони праці на підприємствах, в установах, організаціях металургійного комплексу (за винятком виробництв з видобутку та збагачення рудних і нерудних копалин); 
- машинобудівної галузі; 
- підприємствах і об`єктах котлонагляду (парові та водогрійні котли; 
- посудини, що працюють під тиском; 
- трубопроводи пари та гарячої води), підйомних споруд (вантажопідіймальні машини, ліфти, ескалатори, підвісні канатні дороги, будівельні підйомники), атракціонів підвищеної небезпеки; 
- на підприємствах, які здійснюють свою господарську діяльність згідно з договорами підряду на виробничих об`єктах підприємств металургійної, машинобудівної, гірничодобувної промисловості та інших, підприємствах піднаглядних Криворізькому гірничопромисловому управлінню Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.
Для виконання покладених на нього завдань, у межах своєї компетенції, відповідальності і своїх повноважень, головний держінспектор виконує наступні основні функції: 
- бере участь у підготовці пропозицій щодо формування державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного нагляду на підприємствах металургійної галузі, машинобудівної галузі піднаглядних Управлінню та експлуатації об`єктів котлонагляду; 
- здійснює контроль за виконанням функцій державного управління охороною праці, місцевими державними адміністраціями та органами місцевого самоврядування; бере участь у підготовці пропозицій до загальнодержавної' програми поліпшення стану безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і контролює їх виконання, бере участь у розробленні та виконанні інших державних і галузевих програм; 
- здійснює контроль за своєчасністю та об`єктивністю розслідування нещасних випадків на виробництві, їх документальним оформленням і веденням обліку, виконанням заходів з усунення причин нещасних випадків;
- здійснює в установленому законодавством порядку державний нагляд (контроль)   за   діяльністю   робочих   органів   виконавчої   дирекції   Фонду соціального страхування України (управління у Дніпропетровській області, відділення в районах і містах обласного значення); 
- здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства з охорони праці в частині безпечного ведення робіт, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, у тому числі з питань: 
забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям та іншими засобами індивідуального та колективного захисту; 
монтажу, ремонту, реконструкції, налагодження і безпечної експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва, машин, механізмів устаткування підвищеної небезпеки, об`єктів котлонагляду (парові та водогрійні котли;
посудини, що працюють під тиском; 
трубопроводи пари та гарячої води), підйомних споруд (вантажопідіймальних кранів та машин, ліфтів, ескалаторів, канатних доріг, підйомників, фунікулерів тощо) атракціонів підвищеної небезпеки; 
безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами; виробництва, зберігання, використання отруйних речовин у виробничих процесах; 
організації проведення навчання (в тому числі спеціального) і перевірки знань з питань охорони праці.
Здійснює державний нагляд (контроль) у сфері діяльності, пов`язаної з експлуатацією об`єктів підвищеної небезпеки та потенційно небезпечних об`єктів, а також з питань проведення ідентифікації та декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки. 
Проводить розслідування та веде облік аварій і нещасних випадків, які підлягають спеціальному розслідуванню, аналізує їх причини, готує пропозиції щодо запобігання таким аваріям і випадкам. 
Здійснює реєстрацію та ведення обліку підіймальних споруд (вантажопідіймальних кранів та машин, ліфтів, ескалаторів, канатних доріг, підйомників, фунікулерів тощо), парових та водогрійних котлів, посудин, що працюють під тиском, трубопроводів пари та гарячої води.
Бере участь:
- у прийнятті закінчених будівництвом об`єктів промислового та виробничого призначення, об`єктів, машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки;
-          у роботі комісій з розслідування нещасних випадків на виробництві.
Забезпечує оприлюднення інформації про стан дотримання законодавства з питань, віднесених до його компетенції, про свою діяльність та бере участь у проведенні соціального діалогу та взаємодії із всеукраїнськими професійними спілками і організаціями роботодавців з питань, що належать до його компетенції. 
Проводить інформаційно-роз`яснювальну роботу з питань, що належать до його компетенції. 
Забезпечує роботодавців і працівників інформацією та роз`ясненнями щодо ефективних засобів дотримання законодавства та запобігання можливим його порушенням. 
Здійснює розгляд звернень громадян з питань, пов`язаних з діяльністю Управління Держпраці. 
Організовує інформаційну діяльність з питань, що належать до його компетенції. 
Складає у випадках, передбачених законом, протоколи про адміністративні правопорушення, розглядає справи про такі правопорушення і накладає адміністративні стягнення. 
Зупиняє, припиняє, обмежує експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, виготовлення та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, виконання певних робіт, реалізацію продукції шляхом видачі відповідного розпорядчого документа у передбачених законодавством випадках. Здійснює фіксацію процесу проведення перевірок з використанням засобів аудіо-, фото- та відеотехніки. 
Накладає у випадках, передбачених законом, штрафи за порушення законодавства, невиконання розпоряджень посадових осіб Управління Держпраці. Здійснює інші повноваження, визначені законом.
З Положення про відділ нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами, яке затвержено наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 06.11.2015 року №106, основними завданнями відділу є:
1) здійснення державного нагляду за додержанням вимог нормативно-правових актів з питань промислової безпеки, охорони праці на підприємствах, в установах, організаціях металургійного комплексу (за винятком виробництв з видобутку та збагачення рудних і нерудних копалин); машинобудівної галузі; підприємствах і об`єктах котлонагляду (парові та водогрійні котли; посудини, що працюють під тиском; трубопроводи пари та гарячої води), підйомних споруд (вантажопідіймальні машини, ліфти, ескалатори, підвісні канатні дороги, будівельні підйомники), атракціонів підвищеної небезпеки; на підприємствах, які здійснюють свою господарську діяльність згідно з договорами підряду на виробничих об`єктах підприємств металургійної, машинобудівної, гірничодобувної промисловості та інших;
2) участь (в межах своїх повноважень) у формуванні та забезпеченні реалізації державної політики у сфері промислової безпеки, охорони праці та промислової безпеки у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення;
3) здійснення комплексного управління охороною праці та промисловою безпекою у межах сфери своєї відповідальності;
4) здійснення державного регулювання і контролю у сфері діяльності, пов`язаної з об`єктами підвищеної небезпеки.
Отже, стосовно ОСОБА_1 у обґрунтуванні для застосованих балів при оцінюванні за 2019 рік було використано такі формулювання як: “наради проводяться, але відсутні підтверджуючі документи виконання протокольних рішень”, “при здійсненні державного нагляду для оформлення матеріалів залучаються інші працівники відділу”, “оформлюється не якісно, є необхідність долучити інших спеціалістів відділу щодо приведення матеріалів у відповідність”
Однак, такі обґрунтування не містять змістовності та із них неможливо встановити які саме недоліки було допущено державним службовцем, їхні кількісні, якісні чи інші характеристики у відповідності до покладених на державного службовця прав і обов`язків згідно посадової інструкції.
Водночас, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з- висновком суду першої інстанції, що наведені обґрунтування оцінкам позивача за 2019 рік є ідентичними до критеріїв для виставлення балів, які визначені законодавцем у додатку 4 до Типового порядку №640, тобто, обґрунтування оцінювання в означеному випадку звелося до цитування певних частин нормативних актів без їх смислового наповнення певними фактичними обставинами.
Таким чином, не можна погодитися з належністю таких дій відповідача нормам законодавства, оскільки критерії, що визначені в Типовому порядку №640 є приблизними та наведені для орієнтування при застосуванні певних оцінок і їх обґрунтуванні.
Натомість, формальне цитування критеріїв виставлення балів, які встановлені нормативним документом, не може заміняти реального обґрунтування для оцінювання, котре повинно базуватися на ретельному аналізі конкретних завданнях, поставлених державному службовцю для виконання, та практичних результатах його роботи.
Безумовно, складність у даному випадку породжує першочергове нечітке та узагальнене визначення завдань на 2019 рік (про що згадано вище), котрі не містять показників для вимірювання їх у кількісному та/або якісному вираженні (як це передбачено п.10 Типовому порядку №640), що фактично не дає можливості в подальшому надати однозначної оцінки результатам їх виконання.
Однак, на переконання суду, така ситуація не повинна трактуватися довільним чином і виключно на розсуд працедавця, а його дискреція щодо оцінювання працівника повинна бути суворо регламентованою, з метою недопущення свавілля, для чого його рішення (у даному випадку щодо оцінювання) повинно в будь-якому разі бути належним чином обґрунтованим (і не лише формальним цитуванням нормативних актів).
У цьому контексті слід зазначити, що критерій обґрунтованості рішення або дії вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Зокрема, така позиція знайшла своє висвітлення й у рішеннях Європейського суду з прав людини, який зокрема у в п.36 рішення в справі “Суомінен проти Фінляндії” вказав, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень. У п.58 рішення в справі “Серявін та інші проти України” Суд зазначив, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються, при цьому орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень. Аналогічну позицію Суд виклав і у п.30 рішення в справі “Гірвісаарі проти Фінляндії”. 
Такі вимоги щодо належного обґрунтування рішення мають виправдання, оскільки, убезпечують інших учасників правовідносин від можливої сваволі зі сторони владного органу та є запорукою дотримання принципів юридичної визначеності і верховенства права.
Зокрема, такий висновок випливає й із змісту ряду рішень Європейського суду з прав людини. 
Зокрема, в п.181 рішення в справі “Олександр Волков проти України” Суд вказав на те, що відсутність певних обмежень в повноваженнях дисциплінарних органів влади дає їм повну свободу дій, що порушує принцип юридичної визначеності та є протиправним. У п.49 рішення в справі “Волохи проти України” Суд зазначив, що в національному законодавстві має існувати засіб правового захисту від свавільного втручання державних органів, а надання правової дискреції органам виконавчої влади у вигляді необмежених повноважень було б несумісним з принципом верховенства права, у зв`язку з чим закон має з достатньою чіткістю визначати межі такої дискреції, наданої компетентним органам, і порядок її здійснення. У п.81 рішення в справі “Мелтекс ЛТД та Месроп Мовсесян проти Вірменії” Суд зазначив, що національне законодавство має забезпечувати належний рівень правового захисту від свавільних втручань органів влади й у справах, що впливають на основоположні права виникне суперечність принципу верховенства права одному з фундаментальних принципів демократичного суспільства, що втілений у Конвенції, якщо правовий розсуд, наданий органам виконавчої влади, буде необмеженим. Таку ж позицію Суд висловив і в п.30 рішення в справі “Маестрі проти Італії”.
Проте з матеріалів даної справи не вбачається якого-небудь належного обґрунтування оспорюваного рішення відповідача, а саме лише посилання на певні типові формулювання з нормативних актів як на підтвердження досягнення чи недосягнення певних результатів роботи не може вважатися достатнім і правомірним за своєю суттю.
Колегія суддів апеляційної інстанції також бере до уваги той факт, що завдання 1, де - 100% своєчасно направлення повідомлень для здійснення перевірки. Строк фактичного виконання – січень-вересень 2019р.; 100% внесення даних до ІАС ДНК за результатами здійснюваних заходів державного нагляду та контролю. Строк фактичного виконання – показник не входить до посадових обов`язків головного державного інспектора; за наявності підстав, підготовка проекту позову до адміністративного суду для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) продукції взагалі не відносяться до завдань та обов`язків головного державного інспектора відділу нагляду у металургії, машинобудуванні, котлонагляді та за підйомними спорудами Криворізького гірничопромислового управління Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.
Тобто, з урахуванням зазначеного, завдання, розроблені для виконання позивачем та в подальшому на підставі яких проводилось оцінювання, не відповідали в повній мірі посадовій інструкції позивача та положенню про відділ, в якому працював позивач.
Слід зазначити, що за приписами частини 1 та 2 статті 5 КАС, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема:
1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;
2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;
3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;
4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Таким чином, захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до пункту 10 частини 1 статті 7 Закону України "Про державну службу" №889-VII, державний службовець має право на оскарження в установленому законом порядку рішень про накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади державної служби, а також висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання його службової діяльності.
Аналогічне посилання є у пунктах 38-41 Порядку № 640, яким встановлено, що висновок щодо результатів оцінювання з негативною оцінкою може бути оскаржений державним службовцем.
Оскарження результатів оцінювання службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється відповідно до статті 11 Закону України "Про державну службу".
У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу.
Висновок щодо результатів оцінювання скасовується суб`єктом призначення або судом.
Аналогічна правова позиція узгоджується у постанові Верховного Суду від 31.10.2019 року по справі №240/6051/18.
Натомість відповідач, всупереч вимогам статті 11 Закону України "Про державну службу" одночасно звільнивши позивача у день складення  висновку щодо результатів оцінювання, позбавив права позивача на відповідне оскарження висновку, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання.
Отже, не можна дійти висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв у відповідності до норм законодавства України.
Бездоганне виконання суб`єктом владних повноважень процесуальних/процедурних норм є запорукою відповідності таких дій нормам законодавства України.  Однак порушення таких приписів може бути покладено в основу скасування рішень суб`єкта владних повноважень.
Таким чином висновок Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області в частині оцінювання результатів діяльності державного службовця ОСОБА_1 , що затверджений наказом Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області відвід 09.12.2019 року №615-к “Щодо оцінювання результатів сліжбової дяільності державних службовців Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, які займають посади державної служби категорій “Б” і “В” у 2019 році не може вважатися безсумнівним, об`єктивним, обґрунтованим і правомірним, тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.
Стосовно звільнення позивача за результатами такого оцінювання суд першої інстанції правильно зазначив, що зважаючи на те, що результати оцінювання ОСОБА_1 є необґрунтованими і протиправними, вони не можуть породжувати й будь-яких правомірних наслідків, зокрема, їх реалізація не може визнаватися законною. 
А тому й рішення про звільнення державного службовця, прийняте за наслідком необґрунтованого оцінювання не може вважатися законним, у зв`язку з чим наказ про звільнення слід визнати протиправним і скасувати, поновивши позивача на посаді, з якої він був безпідставно звільнений.
Водночас, в силу ч.5 ст. 87 Закону України “Про державну службу” наказ (розпорядження) про звільнення державного службовця у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, може бути виданий суб`єктом призначення або керівником державної служби у період тимчасової непрацездатності державного службовця або його відпустки із зазначенням дати звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, або першим робочим днем після закінчення відпустки.
Отже, вирішуючи питання щодо дати поновлення позивача на робочому місці, суд першої інстанції правильно зазначив, що оскільки документом про тимчасову непрацездатність позивачу встановлено дні непрацездатності з 09.12.2019 по 18.12.2019 року та визначено стати до роботи з 19.12.2019 року, отже 18.12.2019 року є останнім днем непрацездатності, тому звільнення позивача з посади може відбутися не раніше 19.12.2019 року. Відтак, поновити позивача на посаді слід з 19.12.2019 року, оскільки звільнення позивача з посади з 09.12.2019 року – є протиправним.
При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
При обчисленні розміру грошового зобов`язання, що підлягає стягненню на користь позивача, суд керується приписами постанови Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100 “Про затвердження порядку обчислення середньої заробітної плати”, відповідно до якої середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата.
Так, відповідно до довідки Головного управління Держпрапці у Дніпропетровській області від 27.02.2020 року за №97, середньомісячна заробітна плата позивача перед звільненням (09.12.2019 року) склала 10   047,17 грн.
У даному випадку 478,44 грн. це середньоденна заробітна плата позивача, яка складається: 10047,17:21 (кількість робочих днів у грудні 2019 року) = 478,44 грн.
Виходячи із поняття вимушеного прогулу, кількість днів вимушеного прогулу визначається з дня звільнення та до винесення судом рішення про поновлення на роботі незаконного звільненого працівника, в даному випадку - з 19.12.2019 р по дату прийняття рішення суду, а саме 06.04.2020 року, що становить 74 робочих дня. Таким      чином, на користь позивача належить стягнути грошове забезпечення за час вимушеного прогулу в розмірі 35  404,56 грн. (74 дні х 478,44 грн.). 
Згідно з ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
На думку колегії суддів апеляційної інстанції відповідачем не доведено правомірності своїх дій/рішень. 
За приписами ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Положеннями Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41) звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.
Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; від 06.09.2005; пункт 89), "Проніна проти України" (Заява № 63566/00; 18.07.2006; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; від 10.02.2010; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09.12.1994, пункт 29).
Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог.
Вищезазначене є мотивом для відхилення судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи відповідача спростовуються доводами, викладеними позивачем та нормами чинного законодавства. 
На думку колегії суддів апеляційної інстанції, виходячи з обставин справи та норм законодавства України, що регулює дані правовідносини, права, свободи та інтереси позивача захищені рішенням суду.
Доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладеного в основу рішення суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для його скасування.
Керуючись 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області – залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.04.2020 – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили 24.06.2020 та може бути оскаржена до Верховного Суду в силу п.2 ч.5 ст. 328 КАС України протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.
Строки касаційного оскарження, з урахуванням п. 3 Розділу IV «Прикінцеві Положення» КАС України в редакції Закону № 540-IX від 30.03.2020, продовжуються на строк дії карантину.
Вступну та резолютивну частини постанови проголошено 24.06.2020.
В повному обсязі постанова виготовлена 03.07.2020.
   
Головуючий   суддя                                                                      Ю. В. Дурасова 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      О.М. Лукманова