УХВАЛА

30 вересня 2020 року 
м. Київ
справа № 320/3109/19
адміністративне провадження № К/9901/24245/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Шишова О.О., 
суддів - Дашутіна І.В., Яковенка М.М. 
перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області
на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 серпня 2020 року
у справі №   320/3109/19
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Техкомплект» 
до Головного управління ДФС у Київській області 
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення форми «Н», -

установив:

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління ДФС у Київській області, в якому просив: 

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №0019055605 від 04.03.2019.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2019 року адміністративний позов задоволено.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16 січня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху; встановлено Головному управлінню Державної фіскальної служби у Київській області 10 (десять) днів з моменту отримання копії даної Ухвали для усунення вказаних недоліків апеляційної скарги.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 лютого 2020 року апеляційну скаргу повернуто особі, яка її подала.
Відповідачем 24 червня 2020 року   повторно   подано апеляційну скаргу.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху; повідомлено, що протягом десяти днів з дня вручення Ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, але не менше, ніж з дня, наступного за останнім днем строку дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), особа має право вказати інші підстави для поновлення строку.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 серпня 2020 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження.
Не погоджуючись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, відповідач подав до Верховного Суду касаційну скаргу. 
Відповідно до частини другої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду першої інстанції про забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, ухвали, зазначені в пунктах 3, 4, 5, 12, 13, 17, 20 частини першої статті 294 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.
Згідно із пунктом 5 частини першої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.
Положеннями пункту 2 частини другої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи), суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
Постановляючи ухвалу про відмову у відкритті апеляційного провадження, суд апеляційної інстанції, виходив з того,   що у встановлений суддею-доповідачем строк відповідачем не усунуто недоліки.
При цьому в своїй ухвалі апеляційний суд зазначив, що відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України в редакції Закону України від 18 червня 2020 року № 731-IX встановлений ухвалою суду строк може бути продовжений, якщо неможливість вчинення протягом нього відповідної процесуальної дії зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. 
Відповідно до п. 2 Прикінцевих положень Закону   № 731-IX, процесуальні строки, які були продовжені, зокрема відповідно до пункту 3   розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України   в редакції   Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби      (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.
Колегія суддів Верховного Суду погоджується з вищенаведеним висновком, враховуючи наступне.
Статтею 129 Конституції України як одну з основних засад судочинства визначено забезпечення права на апеляційний перегляд справи.
Із зазначеною правовою нормою Основного Закону України кореспондуються п. 6 ч. 3 ст. 2 КАС України, який відносить до основних засад (принципів) адміністративного судочинства забезпечення права на апеляційний перегляд справи, а також ст. 13 цього Кодексу, якою визначено право, зокрема, учасників справи на апеляційний перегляд справи.
Механізм же реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення в адміністративному судочинстві врегульовано главою І розділу 3 КАС України.
Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України).
Водночас ст. 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (п. 6, 7 ч. 5 цієї статті).
Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо належного оформлення апеляційної скарги, окрім іншого, стосовно надання належного обґрунтування поважності причин пропуску строків, в тому числі, на підставі ухвали суду апеляційної інстанції про залишення апеляційної скарги без руху.
Як убачається з оскаржуваного судового рішення, в апеляційній скарзі відповідачем було заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження. Як на підставу для поновлення пропущеного строку відповідач посилається на те, що ним вживалися усі належні заходи щодо своєчасного оскарження судового рішення.
Підставою винесення ухвали про повернення апеляційної скарги від 10 лютого 2020 року (вперше) слугувало, те, що останнім не було сплачено судовий збір.
Судовий збір за подачу апеляційної скарги було сплачено відповідачем 31 січня 2020 року, тоді як повторно з апеляційною скаргою він звернувся лише 24 червня 2020 року, тобто протягом більше п`яти місяців з моменту сплати судового збору.
Ураховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про визнання зазначених відповідачем підстав для поновлення пропущеного строку апеляційного оскарження неповажними.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини умови прийнятності касаційної скарги можуть бути більш суворими ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у цьому суді можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах «Леваж Престасьон Сервіс проти Франції» («Levages Prestations Services v. France») від 23 жовтня 1996 року, заява № 21920/93; «Гомес де ла Торре проти Іспанії» («Brualla Gomes de la Torre v. Spain») від 19 грудня 1997 року, заява 26737/95).
Посилання скаржника на існування судової практики Верховного Суду щодо оцінки мотивів для відкриття касаційного провадження до уваги не приймається, оскільки висновки, щодо строків звернення з апеляційними скаргами, які містяться у наведених скаржником ухвалах Верховного Суду, слід застосовувати з урахуванням обставин, які наявні у конкретній справі.
Врешті обґрунтування касаційної скарги зводяться до переоцінки встановлених судами попередніх інстанцій доводів та не спростовують висновків останніх.
Ураховуючи, що зміст оскаржуваного судового рішення та обставини, на які посилається скаржник в обґрунтування касаційної скарги, свідчать про правильне застосування судом норм процесуального права та не викликає сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, суд дійшов до висновку про наявність підстав для визнання касаційної скарги необґрунтованою та відмови у відкритті касаційного провадження. 
Керуючись статтями 248, 333 Кодексу адміністративного судочинства України,
ухвалив:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Головного управління ДПС у Київській області на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 серпня 2020 року.
2. Копію даної ухвали разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити скаржнику.
3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й не оскаржується.

Суддя-доповідач                                                                         О.О. Шишов  

Судді                                                                                      І.В. Дашутін

 М.М. Яковенко