УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
27 липня 2020 року 
м. Київ
справа № 324/1118/18
провадження № 51-1743впс20
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати 
Касаційного кримінального суду:
головуючого                       ОСОБА_1 ,
суддів                                    ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
розглянув подання Запорізького апеляційного суду про направлення матеріалів провадження № 324/1118/18 за апеляційною скаргою обвинуваченої ОСОБА_4 на ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 01 липня 2020 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
Суть питання
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК України) надійшло вищезазначене подання, яке мотивовано тим, що у Запорізькому апеляційному суді неможливо провести автоматизований розподіл указаних матеріалів провадження через відсутність необхідної кількості суддів судової палати з розгляду кримінальних справ.
Учасники судового провадження у порядку, передбаченому КПК України, повідомлені про час і місце розгляду подання. Клопотань про відкладення зазначеного розгляду до Верховного Суду не надходило.
Встановлені обставини та мотиви Суду
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Згідно з вимогами ч. 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Як видно з матеріалів провадження, до Запорізького апеляційного суду надійшла апеляційна скарга обвинуваченої ОСОБА_4 на ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 01 липня 2020 року, якою останній продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, тобто з 01 липня до 29 серпня 2020 року включно. 
Згідно з протоколом щодо неможливості автоматизованою розподілу судової справи між суддями від 17 липня 2020 року у даному провадженні здійснити автоматизований розподіл справи виявилось неможливим через відсутність достатньої кількості суддів.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 76 КПК України суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має право брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанції.
Згідно з даними Додатку до Протоколу зборів суддів Запорізького апеляційного суду від 26 вересня 2019 року № 5, що знаходиться в матеріалах провадження, до складу (як основного так і резервного) судової палати з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду з 30 вересня 2019 року входять сім суддів ( ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ).
Відповідно до подання Запорізького апеляційного суду, з семи суддів судової палати з розгляду кримінальних справ цього суду, п`ять суддів ( ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 і ОСОБА_10 ) виключені з авторозподілу, на підставі ч. 1 ст. 76 КПК України, оскільки брали участь у цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування при розгляді апеляційних скарг сторони захисту на ухвали слідчих суддів про застосування та продовження запобіжних заходів, що підтверджується наявними в матеріалах провадження копіями ухвал Апеляційного суду Запорізької області від 24 квітня та 21 червня 2018 року.
Таким чином, у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Запорізького апеляційного суду залишилося двоє суддів, які можуть брати участь у розгляді матеріалів вищевказаного провадження, що унеможливлює виконання вимог ч. 4 ст. 31 КПК України, згідно якої провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Крім того, згідно з пунктом 2.5 Засад використання автоматизованої системи документообігу Запорізького апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Запорізького апеляційного суду від 26 вересня 2019 року, у разі неможливості автоматизованої системи документообігу суду визначити склад колегії суддів для розгляду кримінального провадження (справи) з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ через відсутність достатньої кількості суддів постійно-діючих колегій (як основного так і резервного складу), які можуть здійснювати розгляд провадження (справи), судова справа (провадження) за поданням голови суду або виконуючого обов`язки голови суду надсилається до Верховного Суду для вирішення питання про передачу справи на розгляд іншого апеляційного суду (визначення підсудності) в порядку ст. 34 КПК України.
З огляду на зазначене та у зв`язку з неможливістю утворення складу колегії суддів, Верховний Суд дійшов висновку, що подання Запорізького апеляційного суду підлягає задоволенню, а матеріали оскарження № 324/1118/18 за апеляційною скаргою обвинуваченої ОСОБА_4 на ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 01 липня 2020 року – направленню до Дніпровського апеляційного суду для розгляду.
Враховуючи викладене та керуючись ст. 34 КПК України, Верховний Суд
постановив:
Подання Запорізького апеляційного суду задовольнити.
Матеріали оскарження № 324/1118/18 за апеляційною скаргою обвинуваченої ОСОБА_4 на ухвалу Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 01 липня 2020 року направити до Дніпровського апеляційного суду для розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                                       ОСОБА_2                               ОСОБА_3