ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

09 липня 2020 року 	м. Дніпро	справа № 340/2788/19	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді:           Дурасової Ю.В.,
суддів:                               Божко Л.А., Лукманової О.М.,     
секретар судового засідання: Новошицька О.О.
за участю представника відповідача: Балакіної Тетяни Анатоліївни
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Дніпрі апеляційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС, правонаступником якої є Дніпровська митниця Держмитслужби
на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17.01.2020 (головуючий суддя Момонт Г.М., повний текст складено 13.02.2020)
в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до відповідача Кіровоградської митниці ДФС, правонаступником якої є Дніпровська митниця Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів і картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача Кіровоградської митниці ДФС, правонаступником якої є Дніпровська митниця Держмитслужби, просив визнати протиправним та скасувати:
- рішення про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000292/1 від 17.10.2019 р.;
- картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA901010/2019/00445 від 17.10.2019 р.
Позов обґрунтовано тим, що 11.10.2019 р. позивачем сплачено 19 000 польських злотих за автомобіль Opel Astra 1.7 CDTI Sports Tourer, 2014 року випуску. 17.10.2019 р. декларантом подано до Кіровоградської митниці ДФС електронну митну декларацію №UA901010.2019.012930 від 17.10.2019 р., якою задекларовано до митного оформлення автомобіль марки Opel, модель Astra Sports Tourer, зазначено номер кузова, об`єм двигуна 1686 см3, календарний рік виготовлення 09.04.2014. Митну вартість позивачем визначено за основним методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складає 19 000 PLN (польських злотих). За результатами розгляду наданих позивачем документів, Кіровоградською митницею ДФС винесено рішення про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000292/1 від 17.10.2019 р. згідно з яким митна вартість товару скоригована та визначена на підставі ст.64 Митного кодексу України за резервним методом на рівні 24 053,15 PLN (польських злотих), а також оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA901010/2019/00445 від 17.10.2019 р. Позивач вважає, що ним подані усі документи на підтвердження заявленої митної вартості товару в сумі 19  000 PLN (польських злотих), однак відповідач протиправно, в порушення норм Митного кодексу України прийняв рішення про коригування митної вартості товару. Відповідач здійснив коригування у зв`язку з наявністю сумнівів щодо достовірності відомостей про вартість товару в сумі 19000 PLN, оскільки декларантом не надані додаткові документи: документи про оплату страхування транспортних засобів; висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та які стосуються даного товару. Однак, органи доходів і зборів можуть самостійно визначати митну вартість товарів на підставі ціни на ідентичні або подібні (аналогічні) товари відповідно до вимог МК України виключно у разі наявності доказів недостовірності заявленої фактурної вартості товарів. Оскільки подані документи в повній мірі підтверджують заявлену декларантом митну вартість товару, то відсутні підстави для коригування митної вартості. Наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку. Зауважує, що спрацювання системи управління ризиками (АСАУР), яку використано відповідачем в якості джерела інформації про коригування митної вартості товару є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. 
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13.02.2020 позов задоволено.
Рішення суду першої інстанції, обґрунтовано тим, що позивачем доведено факт подання достатніх відомостей для застосування основного методу визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, у зв`язку з чим відповідачем безпідставно обрано другорядний (резервний) метод та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000292/1 від 17.10.2019    р. та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA901010/2019/00445 від 17.10.2019    р.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, згідно якої просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог. Посилається на те, що декларантом не надано додаткових документів, запропонованих митницею, про оплату страхування транспортного засобу; висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, які стосуються даного товару; інформацію про те, що заявлена митна вартість, нижча ніж вартість ідентичних і подібних товарів по митним оформленням проведеним митницями України в митному режимі «імпорт» в максимально наближені терміни; зазначене дає підстави для сумнівів щодо достовірності відомостей про вартість товару, тому митний орган не може визнати вартість товару, заявлену декларантом.  Зазначає також, що декларантом не було надано документів, які б містили відомості щодо ціни, яка була фактично сплачена позивачем за автомобіль.  
Відзив на апеляційну скаргу не надходив, що не перешкоджає розгляду справи по суті.
У судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги, просив апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати та відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Надав пояснення аналогічні викладеним в апеляційній скарзі.
Позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, що не перешкоджає розгляду справи за його відсутності. 
Матеріали справи містять клопотання представника відповідача про заміну відповідача в порядку правонаступництва.
Судом апеляційної інстанції вказане клопотання задоволено та допущено у справі  заміну відповідача Кіровоградську митницю ДФС правонаступником Дніпровська митниця Держмитслужби. 
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, внаслідок наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що 11 жовтня 2019 року ОСОБА_1 придбано у ERADEVELOPER Sp.z.o.o. легковий автомобіль Opel Astra Sports Tourer, об`єм двигуна 1686 см3,2014 року випуску, у зв`язку з чим оформлено фактуру №163/2019 від 11.10.2019 р. на суму 19 000 польських злотих (а.с.15, 48). Кошти за придбаний автомобіль оплачені готівкою, що підтверджується квитанцією DOWOD WPLATY KР №4/2019 (а.с. 16, 50).
Вивезення придбаного транспортного засобу здійснено на підставі митної декларації №19PL301010Е0848006 від 15.10.2019 р. в якій зазначена вартість товару 19 000 польських злотих (а.с. 17).
Державним інспектором митного поста «Ягодин» Волинської митниці ДФС складено акт про проведення огляду (переогляду) транспортних засобів №UA205010/2019/325219 від 15.10.2019 р. в якому зазначено, що автомобіль має механічні пошкодження ЛФП по кузову, потертості та забруднення салону і сидінь, пошкоджено: задні ліві двері, заднє ліве крило, задній бампер (а.с. 46).
З метою митного оформлення товару декларантом подано до Кіровоградської митниці ДФС електронну митну декларацію №UA901010/2019/012930 від 17.10.2019 р., у якій задекларовано ввезений товар за ціною 19 000 польських злотих (а.с. 44).
Рішенням про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000292/1 від 17.10.2019 р. Кіровоградською митницею ДФС визначено митну вартість товару згідно ст. 64 Митного кодексу України за резервним методом на рівні 24 053,15 польських злотих (а.с. 20-21, 39-40). 
Карткою відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні виписки чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA901010/2019/000445 відмовлено у митному оформленні (випуску) товару, оскільки відповідно до ст.54 Митного кодексу України митним органом здійснено контроль правильності визначення митної вартості товару, Кіровоградською митницею ДФС винесено рішення №UA901000/2019/000292/1 від 17.10.2019 р. відповідно до якого митну вартість товару скориговано (а.с. 22-24). 
Вимогою для митного оформлення товару у картці відмови вказано подання нової МД з урахуванням рішення про визначення митної вартості товару №UA901000/2019/000292/1 від 17.10.2019 р (а.с. 22-24).
Судом апеляційної інстанції встановлено, що до даних правовідносин слід застосовувати норми Конституції України, Митного кодексу України.
Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.
Так, стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.
Предметом даного спору є протиправність/правомірність рішення суб`єкта владних повноважень щодо  коригування митної вартості товару під час митного оформлення.
Відповідно до ч.1 ст.246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Згідно з ч.1 ст.248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Статтею 49 Митного кодексу України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
З огляду на положення ч.1 ст.52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
На підставі ч.1 ст.51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Частиною 1 статті 57 Митного кодексу України визначено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 
2) другорядні: ) за ціною договору щодо ідентичних товарів; 
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; 
в) на основі віднімання вартості; 
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); 
ґ) резервний.
Частиною 2, 3 ст. 57 Митного кодексу України встановлено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Отже митне законодавство передає, що основним методом визначення митної вартості товарів - є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
При цьому, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Тобто для визначення митної вартості за кожним наступним (після основного метода визначення митної вартості товару) мають бути підстави неможливості застосування попереднього (основного) метода визначення митної вартості товару. 
Частиною 2 статті 58 Митного кодексу України встановлено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Таким чином, вказана норма передбачає, що метод визначення митної вартості не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Згідно з ч.2 ст.54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Відповідно до п.1 ч.4 ст.54 Митного кодексу України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Тобто, важливою складовою для визначення митної вартості товару є відомості, що підтверджують саме числові значення складових митної вартості товарів, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
На підставі ч.ч.1, 2 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 
7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
При цьому,  частиною 3 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 
4) виписку з бухгалтерської документації; 
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 
7) копію митної декларації країни відправлення; 
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Відповідно до ч.5 ст.53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що право органу доходів і зборів щодо витребування від декларанта додаткових документів виникає лише у випадку встановлення ним обставин, які свідчать про наявність розбіжностей у документах підтверджуючих митну вартість товарів, перелік яких визначено ч.2 ст.53 Митного кодексу України, а також ознак підробки або відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
В силу пункту 2 ч.6 ст. 54 Митного кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, серед іншого, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно матеріалів справи (та не спростовується відповідачем), на підтвердження обґрунтованості заявленої митної вартості разом з декларацією подано до Кіровоградської митниці ДФС:
- фактуру №163/2019 від 11.10.2019 р. (а.с. 15, 48), 
- акт про проведення огляду (переогляду) транспортних засобів №UA205010/2019/325219 від 15.10.2019 р. (а.с. 46), 
- свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № DR/BAL НОМЕР_1 від 10.03.2015 р., № КР / АСС НОМЕР_2 від 12.11.2014 р., 
- квитанцію DOWOD WPLATY KR  Nr  4/2019 від 11.10.2019 р. (а.с. 16, 50), 
- витяг з інтернет-джерела (а.с.12-14), 
- квитанції про сплату митних та інших платежів №0.0.1489978381.1 від 11.10.2019 р. (а.с. 25), №0.0.1495916560.1 від 17.10.2019 р., (а.с.26), 
- експортну декларацію країни відправлення №19PL301010Е0848006 від 15.10.2019 р. (а.с. 17).
Водночас, 17.10.2019 р. Кіровоградською митницею ДФС повідомлено декларанта про можливість подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої митної вартості товару, наприклад: документи про оплату страхування; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством (а.с. 41).
Колегія судів апеляційної інстанції бере до уваги, що на запит Кіровоградської митниці ДФС декларантом подано лист №17/10-1 від 17.10.2019 р. в якому зазначено, що всі наявні документи подані до митного оформлення (в тому числі квитанція, що підтверджує вартість придбання автомобіля), інших додаткових документів надати немає можливості у зв`язку з їх відсутністю (а.с. 43).
Рішенням про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000292/1 від 17.10.2019 р. Кіровоградською митницею ДФС визначено митну вартість товару згідно ст. 64 Митного кодексу України за резервним методом на рівні 24 053,15 польських злотих (а.с. 20-21, 39-40). 
У рішенні про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000292/1 від 17.10.2019 р. зазначено, що порівнянням рівня заявленої митної вартості транспортного засобу з рівнями митної вартості автомобіля марки Opel, модель Astra Sports Tourer, 2014 року випуску, з технічними характеристиками (робочий об`єм циліндрів двигуна 1686 см3, потужність двигуна 81 кВт), з рівнями митної вартості товарів митне оформлення яких вже здійснене, виявлено, що заявлений півень митної вартості товару нижчий, ніж вартості та їх рівні вищезгаданих товарів по митним оформленням проведеним митницями України в митному режимі «імпорт» в максимально наближені терміни до дати експорту товару в Україну, у зв`язку з чим декларанту запропоновано подати додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару, наприклад: документи про страхову вартість  автомобілю; висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та які стосуються даного товару. 
За основу визначення митної вартості автомобілю позивача митним органом взято інформацію з митної декларації від 11.09.2019  р. №UA100210/2019/762140 про митну вартість автомобіля марки Opel, модель Astra Sports Tourer, 2014 року випуску, з технічними характеристиками: робочий об`єм циліндрів двигуна 1686 см3, потужність двигуна 81 кВт, країна виробництва Німеччина, МВВ 6.
Разом з тим, Карткою відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні виписки чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA901010/2019/000445 відмовлено у митному оформленні (випуску) товару, оскільки відповідно до ст.54 Митного кодексу України митним органом здійснено контроль правильності визначення митної вартості товару, Кіровоградською митницею ДФС винесено рішення №UA901000/2019/000292/1 від 17.10.2019 р. відповідно до якого митну вартість товару скориговано (а.с. 22-24). 
Вимогою для митного оформлення товару у картці відмови вказано подання нової МД з урахуванням рішення про визначення митної вартості товару №UA901000/2019/000292/1 від 17.10.2019 р (а.с. 22-24).
Матеріалами справи підтверджується, що митну вартість імпортованого транспортного засобу, що вказана декларантом у митній декларації №UA901010/2019/012930 від 17.10.2019 р., визначено за основним методом. 
При цьому до митної декларації додано фактуру №163/19 від 11.10.2019 р. (а.с. 15, 48) та квитанцію DOWOD WPLATY KР №4/2019 (а.с. 16, 50), якими підтверджується оплата готівкою коштів в сумі 19 000 польських злотих, тобто зазначеними документами засвідчується задекларована митна вартість в сумі 19  000  польських злотих.
Дана обставина дає підстави для висновку, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що у Кіровоградської митниці ДФС не було обґрунтованих підстав вважати, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товару, у тому числі неправильне визначення митної вартості задекларованого товару.
Зокрема, ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.
Викладене узгоджується з позицією Верховного Суду зазначеною в постанові від 23.07.2019 р. у справі №1140/3242/18 (провадження №К/9901/15046/19).
Колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що застосовуючи резервний метод, відповідачем використані відомості щодо митної вартості транспортного засобу оформленого відповідно до митної декларації від №UA100210/2019/762140 від 11.09.2019 р. однак митна вартість цього автомобіля визначена митним органом за резервним методом (а.с. 21, 40). 
Натомість, матеріали справи не містять даних стосовно того, чи оскаржувалася в судовому порядку відкоригована митна вартість транспортного засобу оформленого відповідно до митної декларації №UA100210/2019/762140 від 11.09.2019 р.
Зважаючи на те, що позивачем доведено факт подання достатніх відомостей для застосування основного методу визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що відповідачем безпідставно обрано другорядний (резервний) метод, а тому позовні вимоги про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000292/1 від 17.10.2019р. та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA901010/2019/00445 від 17.10.2019р., підлягають задоволенню.
Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог.
Вищезазначене є мотивом для відхилення судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі. 
Доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладеного в основу рішення суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для його скасування.
З огляду на результати апеляційного розгляду справи, судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС, правонаступником якої є Дніпровська митниця Держмитслужби - залишити без задоволення.
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17.01.2020 - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили 09.07.2020 та може бути оскаржена до Верховного Суду в силу п.2 ч.5 ст. 328 КАС України протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.
Строки касаційного оскарження, з урахуванням п. 3 Розділу IV «Прикінцеві Положення» КАС України в редакції Закону № 540-IX від 30.03.2020, продовжуються на строк дії карантину.
Вступну та резолютивну частини постанови проголошено 09.07.2020.
В повному обсязі постанова виготовлена 16.07.2020.
   
Головуючий   суддя                                                                      Ю. В. Дурасова 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      О.М. Лукманова