22-ц/804/1484/20 
                                                                                265/7731/19 

                                                                П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ     УКРАЇНИ
Єдиний унікальний номер 265/7731/19     
Номер провадження 22-ц/804/1484/20

23 червня 2020 року  місто Маріуполь
     Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Донецького апеляційного   
     суду у складі:
     головуючого судді       Гаврилової Г.Л.,
      суддів       Зайцевої С.А.,
        Пономарьової О.М.,
     сторони:
     позивач                          акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі»
     відповідач                     ОСОБА_1 
     розглянувши у  порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи, апеляційну скаргу ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 на рішення Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 11 лютого 2020 року, у складі судді Козлова Д.О., повний текст рішення складений 17 лютого 2020 року, 
В С Т А Н О В И Л А :
В листопаді 2019 року представник АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернувся до суду із позовом до відповідача про стягнення заборгованості за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, в обґрунтування якого вказував, що 14 травня 2019 року представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» при перевірці виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії» за місцем проживання відповідача, АДРЕСА_1 , було виявлено порушення таким споживачем Закону України «Про ринок електричної енергії», Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), що виразилося у самовільному підключенню до електричної електромережі, яка не є власністю ОСР, виявити яке представники ОСР не мали можливості, оскільки була змонтована розетка прихованою електропроводкою. За даним фактом складено акт № 226503 від 14 травня 2019 року про порушення ОСОБА_1 правил користування електричною енергією. 22 травня 2019 року було проведено засідання комісії АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», на якому відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ та Методики визначення розміру та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року № 562, споживачу був здійснений розрахунок вартості недорахованої електричної енергії в розмірі 50203,28 грн. Відповідачу було надіслано квитанцію з оплати суми боргу та протокол засідання комісії, однак до теперішнього часу заборгованість відповідач не погасив, через що представник позивача просив суд стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, в сумі 50203,28 грн. та витрати по сплаті судового збору в сумі 1921 грн.
Рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 11 лютого 2020 року позов АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію задоволено.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» заборгованість за спожиту, але не обліковану електричну енергію, у розмірі 50203, 28 грн та витрати з оплати судового збору в сумі 1921 грн.
Не погодившись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_2 який діє в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального та матеріального права, просить рішення суду скасувати, в задоволенні позову відмовити. 
В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що суд першої інстанції задовольнив позовні вимоги без належних доказів існування та виявлення правопорушення представниками позивача та ухвалив рішення на підставі наданих позивачем доказів, які відповідач вважає недопустимими в силу приписів ст. 78 ЦПК України.
Так, акт про порушення від 14.05.2019 року всупереч п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕЄ від 14.03.2018 року № 312, було складено за відсутності споживача і ним не підписано; вказаний акт було підписано дружиною позивача, яка не є «довіреною особою» споживача та яка не мешкає в одному із ним приміщенні.  копії акту від 14.05.19 року споживачу надіслано не було.
Протокол засідання комісії з розгляду актів про порушення від 22.05.2019 року № 1080, відносно відповідача було складено за відсутності відповідача, якому всупереч п.8.2.6 Правил, повідомлення/запрошення про призначення засідання не надсилалось, що призвело до істотних порушень прав споживача, у тому числі на активне спростування відомостей акту. Як наслідок, розрахунок збитків  обґрунтовано виключно актом, який він вважає недостовірним, та  протоколом.  
Оскільки з відеозапису «порушення» вбачається лише початок і закінчення демонстрації роботи фену, тобто лише  демонстрація вже «виявленого» за допомогою фену « правопорушення», вважає, що позивач не надав доказів безпосереднього  виявлення порушення, в тому числі із застосуванням вказаних в акті спецзасобів, що впливає на період розрахунку санкцій: 6 місяців чи три роки. У свою чергу, Правила передбачають не присутність споживача при демонстрації порушення, а його обов`язкову присутність при складанні акту. 
Судом не було прийнято до уваги доводи відповідача, згідно яких позивач при  огляді не надав доказів демонтажу облаштування, як визначального чинника при наданні юридичних ознак «приховування, яке не могло бути виявлено при контрольному огляді», що також впливає на період розрахунку збитків. Споживач був ознайомлений з висновками складеного акту від 14.05.2019 року тільки одночасно із отриманням ним позовної заяви – 16.12.19, до того часу, копію акта споживачу вручено не було, копія протоколу засідання комісії не надсилалось, адже з наданого позивачем поштового повідомлення не вбачається надіслання саме повідомлення та отримання його безпосередньо споживачем, як того вимагають Правила, У свою чергу, під час складання акту, засідання комісії, «надіслання» повідомлення, відповідач перебував на стаціонарному лікуванні. 
            Відповідач заперечує про вживляння ним сторонніх предметів підключень ( дроту) до візиту представників відповідача. Сам безпосередньо дріт як доказ відсутній, що унеможливлює проведення його експертних досліджень на предмет його характеристик і часу приєднання до мереж споживача.     
З огляду на наведене, заявник вважає неправомірним розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії саме за три роки, а не півроку (обґрунтованість подібного було враховано Верховним Судом у висновках по справі № 640/13335/14-ц). Просить судове рішення скасувати та ухвалити нове, яким у задоволені позову відмовити у повному обсязі. 

Ухвалою Донецького апеляційного суду від 25 березня 2020 року провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 на рішення Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 11 лютого 2020 року у справі за позовом АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту, але не обліковану електричну енергію відкрито. Учасникам справи направлено копії ухвали про відкриття провадження та апеляційної скарги, яку ОСОБА_1 отримав особисто 28 березня 2020 року, його представник за довіреністю ОСОБА_2 02 квітня 2020 року отримав копію вказаної ухвали, АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» отримав копію ухвали про відкриття провадження від 25.03.2020 року та копію апеляційної скарги -  02 квітня 2020 року (а.с.76-78). Сторонам надано строк до 06 квітня 2020 року для надання відзиву.
З 13 квітня 2020 року по 28 квітня 2020 року суддя- доповідач знаходилась у відпустці. 
З 29 квітня 2020 року по 15 червня 2020 року суддя -доповідач знаходилась на лікарняному.   
Станом на день розгляду справи відзив на апеляційну скаргу не надано. Відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи. 
Сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2019 р. (рік подання позову) становить 192100 грн., а станом на 01.01.2020 р.(рік ухвалення судом рішення) становить 210200 грн.
Ціна позову даної справи становить  50203,28 грн. 
Відповідно по ч. 4 ст. 274 ЦПК України даний спір не підпадає під виключення щодо неможливості розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.
Враховуючи вищезазначене, розгляд даної справи здійснюється в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
Відповідно до ч. 13 статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Відповідно до частини 3 статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Згідно з положеннями ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно з п.2 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Проте зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції у повному обсязі  не відповідає.
Відповідно до вимог ст.376 ЦПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. 

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії», «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312, «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики від 4 травня 2006 року № 562.
Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.
Згідно із п. 5.5.5 «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14 березня 2018 року (далі - ПРРЕЕ) (в редакції на травень 2019 року), споживач електричної енергії, зокрема, зобов`язаний: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
За п. 8.2.4 ПРРЕЕ (в редакції на травень 2019 року) в разі виявлення представниками оператора системи самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.
Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ (в редакції на травень 2019 року) в разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.
Згідно із п. 8.2.6 ПРРЕЕ (в редакції на травень 2019 року) на підставі акту про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.
Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ (в редакції на травень 2019 року) в разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

   Судом встановлено, що ОСОБА_1 є споживачем електричної енергії по АДРЕСА_1 , оскільки є власником такого житлового приміщення, що підтверджується реєстраційним посвідченням Маріупольського БТІ від 9 вересня 1998 року, та на ім`я якого зареєстрований особовий рахунок № НОМЕР_1 в АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» та зареєстрований в даному приміщенні.  (а. с. 10, 42)
  На підставі акту № 226503 від 14 травня 2019 року трьома представниками позивача в кв АДРЕСА_2 АДРЕСА_3 за участі споживача ОСОБА_1 (паспорт НОМЕР_2 ) та ОСОБА_3 , дружини відповідача, було виявлено порушення відповідачем ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення електроприладів до електричної мережі, яка не є власністю ОСР, виявити представниками ОСР під час проведення контрольного обліку засобу обліку не мали можливості. Змонтовала розетка з прихованою електропроводкою. При включенні у дану розетку( фену) електроприлад працює, однак, диск електролічильника не обертається, що продемонстровано споживачу.  Місце самовільного підключення – кабель-канал. Також акт містить схему підключення з зазначенням самовільного підключення, з визначенням кабелю (мідь) та перерізу (1,5 мм кв.), що було встановлено штангенциркулем (Р96947), повіреним 19 липня 2018 року.  В акті вказано, що комісія позивача буде розглядати вказаний акт про порушення 22 травня 2019 року з 9-00 год. до 12-00 год. У вказаному акті  у графі « споживач або уповноважена ним особа» мається підпис ОСОБА_3 яка є дружиною відповідача та ОСОБА_4 (доньки відповідача), які повідомили, що ОСОБА_1 пішов на МРТ, та зауваження, що ними самовільного встановлення несанкціонованої розетки не здійснювалось з моменту придбання квартири. Інших зауважень щодо складання акту не надійшло. Додатково у акті зазначено, що з метою виявлення порушення використовувалось спеціальні технічні засоби: двополюсний покажчик напруги, індикатор магнітного поля. (а. с. 6-7)
Паспортні данні відповідача ОСОБА_1 , вказані у акті № 226503 від 14 травня 2019 року, та відповідно до відомостей, наданими суду Департаментом адміністративних послуг Маріупольської міської ради,-  ОСОБА_1 зареєстрований по АДРЕСА_1 .(а. с .17).
Згідно з електронною базою позивача за особовим рахунком, відкритим по АДРЕСА_1 на відповідача, вбачається, що за вказаною адресою мешкають дві особи (а. с. 10).
Вказаний акт 14 травня 2019 року № 226503 про порушення ПРРЕЕ підписаний трьома представниками енергопостачальника, дружиною відповідача та його донькою ОСОБА_4 .
Отже,  відповідач ОСОБА_1 та дружина останнього, ОСОБА_3 , якій й була вручена копія акту № 226503, були присутні при виявленні порушення за актом № 226503 від 14 травня 2019 року по АДРЕСА_1 та у присутності ОСОБА_3 та їх доньки  такий акт складався, та який був ними підписаний у графі :  « з актом про порушення ознайомлений споживач або уповноважена ним особа», чим було дотримано п. 8.2.5 ПРРЕЕ в цій частині, та в даній частині рішення судова колегія погоджується з висновками суду, а доводи апеляційної  скарги, що відповідач не підписував даний акт, та доказів, що  ОСОБА_3 є його довіреною особою, не є слушними.
У свою чергу, заперечень від відповідача щодо незаконності дій дружини та доньки, оскільки ними було підписано без його згоди даний акт, - не надходило. 

Згідно протоколу № 1080 від 22 травня 2019 року засідання комісії Маріупольської  РЕС з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ факту порушення ОСОБА_1 правил ПРРЕЕ, проведено нарахування вартості не облікованої електроенергії в розмірі 50203 гривень 28 копійок  за період з 14 травня 2016 року по 14 травня 2019 року. ( а.с. 11)
Відповідно до повідомлення від 28 травня 2019 року та квитанції про необхідність сплатити 50203,28 грн. ОСОБА_1 представниками позивача було надіслано повідомлення, що через неявку останнього на розгляд акту від 14 травня 2019 року про порушення ПРРЕЕ йому надсилається протокольне рішення комісії від 22 травня 2019 року та розрахунок нарахованої суми боргу за без облікове використання електроенергії в сумі 50203,28 грн., які були надіслані 28 травня 2019 року на адресу ОСОБА_1 та отримані 3 червня 2019 року дружиною відповідача ОСОБА_3 ,  що підтверджується зворотнім поштовим повідомленням про отримання кореспонденції, в якій у графі: Вручено 03.06.2019 року, стоїть її підпис, який відповідач також не заперечує.  (а. с. 12, 13).
Згідно п. 99 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 р. № 27  рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою “Судова повістка”, рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, який проживає разом з ним.
За таких обставин, доводи відповідача, що споживач не обізнаний щодо акту від 14 травня 2019 року про порушення ПРРЕЕ, та йому не надсилався даний акт, також спростовується матеріалами справи. 

Задовольняючи позовні вимоги АТ «ДТЕК Донецькобленерго» у повному обсязі, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач доказів своєї невинуватості не надав, не спростував  наявність виявлених актом порушень щодо встановлення прихованої електропроводки, що призвели до споживання без облікової електричної енергії, яке суд вважав доведеним, оскільки підтверджується обставинами справи, зокрема складеним актом, внаслідок чого було визначено обсяг недооблікованої електроенергії  за період з 14 травня 2016 року по 14 травня 2019 року на суму 50203,28 грн. та підтверджується відповідним розрахунком.
Судова колегія частково погоджується з такими висновками суду з оглядом на наступне. 
В абзаці другому частини другої статті 27 Закону України «Про електроенергетику» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин) визначено, що правопорушенням в електроенергетиці, зокрема, є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.
Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 
Із матеріалів справи вбачається, що 14 травня 2019 року представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» складено акт № 226503 про порушення ПРРЕЕ споживачами в кв. АДРЕСА_3 , в якому проживає відповідач, а саме, самовільне підключення електроприладів до електричної мережі, яка не є власністю ОСР, виявити яке представники ОСР не мали можливості під час проведення контрольного огляду, оскільки була виявлена змонтована розетка з прихованою електропроводкою.
Задовольяючи позовні вимоги , суд першої інстанції погодився з доводами позивача та встановив, що ними доведено факт виявленням у відповідача саме прихованої проводки під час технічної перевірки, в ході якої довелось використати спеціальні приладдя. У свою чергу, доказів на  спростування встановлених обставин відповідачем не надано. 
Разом з цим, відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14 березня 2018 року № 312, у розділі до Загальні положення,1.1.2 Визначення основних термінів та понять: - контрольний огляд засобу комерційного обліку -це виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, індикаторів впливу електричного/електромагнітного полей, зняття показів засобів комерційного обліку (у разі виконання функцій постачальника послуг комерційного обліку), а також з метою виявлення 
самовільних підключень без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів;
технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії (крім тих його характеристик та властивостей, забезпечення яких покладається на постачальника послуг комерційного обліку) та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень;
прихована електропроводка - електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом комерційного обліку, яку представник електропостачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів під час попереднього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити;

Тобто, щоб знайти приховану електропроводку у будь якому випадку, потрібне  використання або спеціальні технічні засоби, або частковий демонтаж будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів як під час попереднього контрольного огляду  так і під час технічної перевірки.
Така правова позиція викладена у Постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 910/17955/17 від 14 січня 2020 року.
При цьому, обґрунтовуючи судове рішення, з посиланням на дану постанову Великою Палати Верховного Суду, суд першої інстанції не взяв до уваги, що  згідно обставин, яка розглядалась у іншій справі, споживач електроенергії посилався на невірне застосування  Методики, оскільки в акті про порушення не зазначено місце самовільного підключення електропроводки до електричної мережі, та не заперечував щодо інших обставин справи.( п.35 Постанови) При  цьому у Постанові йдеться, що  судами встановлено, що самовільне підключення до електромережі енергопостачальника у даній справі вдалось виявити лише за допомогою спеціальних технічних засобів, адже виявити факт прихованого підключення (прихованою електропроводкою) можна лише з використанням спеціальних технічних засобів або у зв`язку з частковим демонтажем будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів. ( п.55 Постанови)
Представником позивача надано суду відео з фіксацією порушення в квартирі ОСОБА_1 , яке було досліджено судом першої інстанції, та апеляційним судом. 
Тривалість зйомки – 1 хвилина 05 секунд.  На відео вбачається,  що представниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» було продемонстровано двом особам: чоловіку та жінці похилого віку,- лічильник електроенергії, який не обертається, при цьому одночасно продемонстровано фен, який працює. Представник АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» каже вголос буквально: «У Вас ця розетка (показує розетку) зроблена поза обліком, мимо лічильника, вона не враховується лічильником». Після чого чоловік каже, що йому потрібно йти на МРТ, а жінка зауважує, що ніяких втручання з моменту покупки  квартири не було.  Більш ніяких відомостей дане відео не містить.
Згідно вимог пункту 4.7 Методики  в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. При складанні акту від про порушення від 14.05.2019 року про порушення ОСОБА_1 правил користування електричною енергією відсутня інформація щодо проведення часткового демонтажу будівельних конструкцій помешкання та зазначено, що з  метою виявлення порушення використовувалось спеціальні технічні засоби: двополюсний покажчик напруги, індикатор магнітного поля (а. с. 6-7).
Разом з цим, згідно Правил експлуатації  електрозахисних засобів – покажчики напруги, затверджених наказом Міністерства праці та соціальної політики України 05.06.2001 р. № 253, ДНАОП 1.1.10-1.07-01, п.8.1.,Загальні вимоги. П.8.1.1. Призначення та конструкція  покажчиків напруги, вказано, що  в електроустановках до і понад 1000 В для визначення наявності або відсутності напруги повинні застосовуватись покажчики напруги контактного та безконтактного типів.
Отже, покажчик напруги  вказує лише на наявність чи відсутність струму у проводі ?а не спосіб її прокладення ( прихований чи відкритий).
У свою чергу, індикатори впливу постійного магнітного поля виготовляються відповідно  до ТУ У 26.5-36232219-003:2013, та допущені до застосування в якості Індикаторів впливу постійного магнітного поля в приладах, пристроях і механізми, ефективність або результати роботи яких залежать від несанкціонованого впливу зовнішнього електромагнітного поля з параметрами, що перевищують порогові значення. Отже, принцип дії індикатору магнітного поля : вплив магнітного поля на прилад обліку  фіксується індикатором встановленим на прилад обліку.
У свою чергу, позивачу не поставлене втручання саме в прилад обліку- тобто в електролічильник.
Отже, суд вважає, що доводи відповідача ОСОБА_1 про те, що виявлене у нього порушення можливо виявити при контрольному огляді приладу обліку, є обґрунтованими та підлягають врахуванню з огляду на наявні у справі докази.
За таких обставин, колегія приходить до висновку, що позивачем не доведено використовування спеціальних технічних засоби для виявлення безоблікового користування електроенергію, та підстав вважати, що позивачем виявлена саме прихована електропроводка не має. 
  Згідно з підпунктом 5 п. 3.1 Методики затвердженою Постановою  Національної комісії регулювання електроенергетики, від 04.05.2006,  № 562  (яка діяла до 27.07.2019 року) (далі Методика)  підставою для застосування її положень є, крім іншого, виявлення таких порушень ПРРЕЕ як самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.
Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з п. 3.3 Методики здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).
Залежно від характеру виявленого порушення ПРРЕЕ (підпункти 1-7 пункту 3.1 Методики) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені п. п. 2.7, 3.4 та п. 3.6 Методики.
  Разом з цим, за змістом пп. «а» п. 3.3 Методики та яку застосував суд, розрахунок вартості не облікованої електричної енергі здійснюється, якщо споживач вчинив дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії підчас проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію не більше ніж за три роки.
   За підпунктом «б» пункту 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника (порушення, що виявлено у відповідача) здійснюється із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.
Оскільки судової колегією встановлено, що позивач не довів,  що самовільне підключення споживачем до електричних мереж енергопостачальника неможливо було виявити під час контрольного огляду приладу обліку, тобто, без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів, то підстав для застосування  пп. «а» п. 3.3 Методики немає, та у даному випадку треба застосувати пп. «б» п. 3.3 Методики.
У свою чергу, посилання відповідача на постанову Верховного Суду по справі № 640/13335/14-ц, з обґрунтуванням 6 місячного строку для стягнення без облікової електроенергії, не є слушним, оскільки касаційна інстанція не робила таких висновків.  
Таким чином, за формулою 2.7 Методики, яку застосовано комісією по розгляду актів про порушення споживачем ПРРЕЕ, з урахуванням підпункту «б» пункту 3.3 Методики для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії, береться сумарна кількість днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення.
Як вбачається з розрахунку заборгованості за актом про порушення ПРРЕЕ № 226503 період нарахування вартості необлікованої електричної енергії, спожитої  ОСОБА_1 визначено з 14 травня 2016 року по 14 травня 2019 року (а.с.9), тобто більше ніж за дванадцять календарних місяців.
З оглядом на викладене, кількість днів, у даному випадку, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії відповідачем становить 12 календарних місяців, а саме, з 14 травня 2018 року по 14 травня 2019 року, з урахуванням формули 2.7 Методики та розрахунку збитків за актом про порушення ПРРЕЕ № 226503 від 14 травня 2019 року, наданого позивачем, розмір заборгованої електроенергії становить: за період з 14 травня 2018 року по 31 грудня 2018 року – 10397,31 грн. (16429,26 грн.: 365 дн.х231дн.);   з 01 січня 2019 по 14 травня 2019 року – 10248,21 грн.,  всього за період з 14 травня 2018 року по 14 травня 2019 року (дванадцять календарних місяців) – 20645,52 грн. 
За таких обставин, судове рішення в частині стягнення з ОСОБА_1   суми заборгованості за спожиту електричну енергію в розмірі 50203,28 грн. підлягає зміні з ухваленням нового рішення про стягнення з ОСОБА_1 на користь позивача суми заборгованості у розмірі 20645, 52 грн.
При цьому заперечення відповідача, що він, з моменту набуття у власність квартири,  особисто не здійснював несанкціонованих підключень до електромережи позивача, судова колегія відхиляє, оскільки відповідно до статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.  Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства.
Отже, власник має дбати про своє майно та несе відповідальність за шкоду, спричинену іншим власникам внаслідок використання своєї власністі. 
Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Відповідно до ч. 13 ст. 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд змінює розподіл судових витрат.
Згідно п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, позивач, як юридична особа, сплатив  1921 грн.
За  таких обставин, з відповідача користь позивача, з урахуванням частково задоволених позовних вимог на 41,12%, підлягає до сплати судовий збір в сумі 789,91 грн.    (1921*41,12:100)  
У свою чергу, за п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду відповідач сплатив судовий збір у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви (1921 * 150%) =2881,50 грн.
Таким чином, враховуючи, що апеляційну скаргу ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 задоволено частково, підлягає стягненню з АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» судовий збір в розмірі 1696,63 грн. (2881,5*58,88:100) на користь ОСОБА_1 за подання апеляційної скарги. 
З огляду на висновок щодо суті апеляційної скарги та часткового задоволення позову, сплачений у зв`язку з розглядом справи у суді першої, апеляційної інстанцій судовий збір покладається на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно з частиною десятою статті 141 ЦПК України при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.
Отже, суд апеляційної інстанції вважає за доцільне стягнути із позивача  на користь відповідача  906 гривень 72 копійок (1696,63 грн.- 789,91 грн) на відшкодування судових витрат. 
Керуючись ст. ст. 374, 376, 381, 382 ЦПК України, колегія суддів
П О С Т А Н О В И Л А  :
апеляційну скаргу ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 задовольнити частково.
Рішення  Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області від 11 лютого 2020 року змінити.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (ЄДРПОУ 00131268, юридична адреса: вул. Комерційна, 8, м. Краматорськ, Донецької області) заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, в розмірі 20645 (двадцять тисяч шістсот сорок п`ять) гривень 52 коп. 
Стягнути з акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (код ЄДРПОУ 00131268, юридична адреса Донецька область, місто Краматорськ, вулиця Комерційна, будинок 8) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ) судові витрати по сплаті судового збору, понесені у зв`язку з розглядом справи в розмірі 906 гривень( девятьсот шість) 72 копійки. 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 ст. 389 ЦПК України.
Повний текст постанови складений 02 липня 2020 року.  

            Судді:                                                                                                              Г.Л. Гаврилова

                                                                                                                                      С.А.Зайцева
                                                                                                                         
                                                                                                                           О.М. Пономарьова