ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/5418/19                                         Прізвище судді (суддів) першої інстанції: 
                                                                                                                 Панченко Н.Д.

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М   У К Р А Ї Н И

27 серпня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого - судді          Костюк Л.О.;                    
суддів:                                Бужак Н.П., Кобаля М.І.;
за участю секретаря:      Несін К.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Білоцерківської міської ради Київської області на рішення Київського окружного адміністративного суду від  29 травня 2020 року (розглянута в письмовому провадженні за правилами загального позовного провадження, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - 29 травня 2020 року) у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Білоцерківська міська рада, про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2019 року, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (далі - позивач) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства» (далі - відповідач) в якому просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі відповідача за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, б-р. Олександрійський, буд. 94, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 11.09.2019 № 850.
          В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що під час проведення перевірки було виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в Акті перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, у зв`язку з чим суб`єктом господарювання недотримані вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей. 
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від  29 травня 2020 року адміністративний позов задоволено.
Застосовано заходи реагування шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства» за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, б-р. Олександрійський, буд. 94, до повного усунення порушень, зазначених в акті Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області від 11.09.2019 № 850.
Не погоджуючись з вказаною постановою, третьою особою подано апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати посианову з мотивів неповного з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду першої інстанції обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, як це передбачено ст. 311 КАС України.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційні скарги не підлягає задоволенню та погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
Як встановлено судом першої інстанції, що Комунальне підприємство Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства» (09100, Київська область, м. Біла Церква, бульвар Олександрійський, буд. 94), відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань з 31 травня 2005 року є юридичною особою за кодом ЄДРПОУ 03802958 (а.с. 37-42).
Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області № 926 від 05 вересня 2019 року в період з 10 вересня 2019 року по 11 вересня 2019 року було проведено позапланову перевірку додержання та виконання відповідачем вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки (а.с. 17-18).
05 вересня 2019 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області було винесено посвідчення № 2526 на проведення заходу державного нагляду (контролю) Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства» розташованого за адресою: Київська область, м. Біла Церква, бульвар Олександрійський, буд. 94. Попередня планова перевірка не проводилась (а.с. 19).
Копія посвідчення № 2526 від 05.09.2019 було вручено уповноваженій особі Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства» під розпис (а.с.19).
На підставі проведеної перевірки позивачем було складено акт за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки № 850 від 11 вересня 2019 року у якому були зафіксовані наступні порушення: 1) не обладнано системами протипожежного захисту будівлю готелю згідно ДБН В.2.5-56:2014; 2) будівля об`єкту не обладнана пристроями блискавко - захисту будівель відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавко - захисту будівель і споруд» (будівлі та приміщення об`єкту); 3) не змонтовано над евакуаційними виходами у будівлі готелю світлові покажчику з написом «Вихід» білого кольору на зеленому фоні підключеними до, джерела живлення евакуаційного (аварійного) освітлення або такі, що переключаються на нього автоматично у разі зникнення живлення на їх, основних джерелах живлення; 4) електророзетки та вимикачі будівель та споруд об`єкту не встановлено на не горючій основі з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу; 5) не прикріплено до підлоги в коридорах килими; 6) не забезпечені сходові клітки, коридори, проходи та інші шляхи евакуації евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей; 7) не забезпечено двері сходових кліток пристроями для само зачинення дверей, а також допускається фіксування дверей у відчиненому вигляді; 8) допускається захаращення шляхів евакуації; 9) не здійснено навчання керівного складу з питань цивільного захисту; 10) не поновлено на території об`єкта, у будинках, спорудах, приміщеннях відповідні знаки безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення, повинні відповідати - ДСТУ ІSО 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ІSО 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»; 11) не розроблено для кожного приміщення об`єкта затверджені керівником або уповноваженою ним посадовою особою інструкції про заходи пожежної безпеки; 12) не розроблено для працівників охорони (сторожів) інструкції, в яких повинні бути визначені їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території та приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі; 13) не вказані облікові (інвентарні) номери на вогнегасниках за прийняттю на об`єкті системою нумерації; 14) електрощити, групові електрощітки не оснащено схемами підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарату захисту; 15) не обладнано сертифікованими протипожежними дверима з межею вогнестійкості REI 30 (архіви,- приміщення кастелянши, горище, підвальне приміщення, складське приміщення на першому поверсі); 16) не забезпечено замикання дверей евакуаційного виходу з будівлі лише на внутрішні запори, які відкриваються зсередини без ключа; 17) не закрита розподільча коробка на коридорі готелю кришкою з негорючого або важкогорючого матеріалу; 18) особою відповідальною за стан пожежної безпеки не здійснюється щомісячний огляд наявних в експлуатації вогнегасників з занесенням результатів до відповідного журналу; 19) не забезпечено 9-й поверх готелю вогнегасниками згідно вимог пункту 9.25 ДБН В.2.2- 20:2008; 20) не забезпечено клас вогнестійкості не менше ЕІ 30 вхідних дверей в готельні номери, згідно вимог пункту 9.16 ДБН В.2.2-20:2008 (приміщення на 5-му, 6-му, 7-му, 8-му поверхах); 21) не проводиться ознайомлення громадян котрі прибувають з метою тимчасового проживання, з основними вимогами пожежної безпеки (під розпис); 22) допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи; 23) на будівлі об`єкту не встановлено покажчик (об`ємний зі світильником або плоский із застосуванням світло відбивних покриттів) 3 нанесенням на нього літерного індексу ПГ, цифрового зазначення відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначення виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева); 24) не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії; 25) не проведено об`єктові тренувань і навчань з питань цивільного захисту; 26) не забезпечено виконання заходів цивільного захисту шляхом розроблення ідентифікації щодо визначення потенційної небезпеки на об`єкті з урахуванням усіх чинників небезпеки, відповідно і до вимог пункту 7 наказу МНС №140 від 16.08.2005 «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 №338»; 27) не виконано профілактичний огляд та планово попереджувальний ремонт електричної мережі та електричного обладнання; 28) не проведено евакуаційні заходи щодо працівників та майна суб`єкта господарювання під час виникнення надзвичайних ситуацій; 29) не встановлено на об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) протипожежний режим; 30) не забезпечено працюючий персонал засобами колективного та індивідуального захисту; 31) допускається застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок; 32) здійснено реконструкцію коридорів, вестебюлів та приміщень на 1,2,3,4,9 поверхах готелю без розроблення та погодження проектної документації у встановленому порядку; 33) допускається зменшення шляхів евакуації (перегороджені капітальними стінами, закриті евакуаційні двері які виходять на сходову клітину); 34) не укомплектовані, всі наявні пожежні кран-комплекти пожежними рукавами однакового діаметра та стволами, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними; 35) не забезпечено аварійно - рятувальне обслуговування; 36) допускається використання пожежних. рукавів для господарських та інших потреб, не пов`язаних з пожежогасінням (підвальне приміщення); відсутній візуальний огляд усіх наявних кран-комплектів у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування. При виготовленні шаф рекомендується передбачати в них місце для зберігання двох вогнегасників. На дверцята шаф, в яких знаходяться вогнегасники, мають бути нанесені відповідні покажчики за ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»; 38) усі пожежні кран-комплекти не підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування не рідше одного разу на рік підлягають технічному; 39) відновити та забезпечити працездатність пожежних насосів згідно вимог пункту 10.7 ДБН В 2.2-20:2008; 40) не вивішено в приміщенні насосної станції загальна схема протипожежного водопостачання та схема обв`язки, насосів. На кожній засувці і пожежному насосі - підвищувачі відсутня інформація про їх призначення. Порядок, увімкнення насосів - підвищувачів не визначено інструкцією; 41) не розміщено напис (табло) біля входу в приміщення насосної станції «Пожежна насосна станція» з освітленням уночі; 42) не перевіряються електрифіковані засувки не рідше двох разів, на рік, а пожежні насоси - щомісяця й утримуватись у постійній експлуатаційній готовності. Не рідше одного разу на місяць повинна перевірятися надійність переведення пожежних насосів з основного на резервне електропостачання (у тому числі від дизельних агрегатів) з реєстрацією результатів у журналі; 43) не враховано однорідність пожежонебезпечних фізико - хімічних властивостей, сумісністю а також ознаки однорідності речовин, що застосовуються для «гасіння пожежі в приміщенні (слюсарні); 44) допускається здача в оренду приміщень готелю які використовуються під складські приміщення; 45) допускається використання побутових електронагрівальних приладів в місцях (приміщеннях) де їх застосування заборонено (а.с. 20-29).
Зазначений акт був отриманий представником Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства» 11 вересня 2019 року, про що свідчить підпис на останній сторінці акту (а.с.29).
28 жовтня 2019 року Комунальним підприємством Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства» було спрямовано до Начальника Головного управління ДСНС України у Київській області заяву № 56 про проведення позапланової перевірки у зв`язку з усуненням порушень, які вказані в акті № 850 від 11 вересня 2019 року (а.с.97). 
Як вбачається з матеріалів справи, 08 листопада 2019 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області було винесено наказ № 1206 про проведення з 28.11.2019 по 29.11.2019 позапланової перевірки виконання Комунальним підприємством Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства» акту від 11 вересня 2019 року № 850 щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки (а.с.147).
08 листопада 2019 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області було винесено посвідчення № 10159 на проведення заходу державного нагляду (контролю) Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства» розташованого за адресою: Київська область, м. Біла Церква, бульвар Олександрійський, буд. 94. Копія посвідчення № 10159 від 08.11.2019 була вручена директору Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства» 28 листопада 2019 року (а.с.148-149).
За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки позивачем був складений акт № 1022 від 29 листопада 2019 року, у якому були зафіксовані наступні порушення: 1) не обладнано системами протипожежного захисту будівлю готелю згідно ДБН В.2.5-56:2014; 2) не розроблено для працівників охорони (сторожів) інструкції, в яких повинні бути визначені їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території та приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі; 3) не обладнано сертифікованими протипожежними дверима з межею вогнестійкості REI 30 (архіви, приміщення кастелянши, горище, підвальне приміщення, складське приміщення на першому поверсі); 4) не забезпечено клас вогнестійкості не менше ЕІ 30 вхідних дверей в готельні номери, згідно вимог пункту 9.16 ДБН В.2.2-20:2008 (приміщення на 5-8 поверхах); 5) на будівлі об`єкту не встановлено покажчик (об`ємний зі світильником або плоский із застосуванням світло відбивних покриттів) 3 нанесенням на нього літерного індексу ПГ, цифрового зазначення відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначення виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева); 6) не проведено об`єктові тренувань і навчань з питань цивільного захисту; 7) не забезпечено виконання заходів цивільного захисту шляхом розроблення ідентифікації щодо визначення потенційної небезпеки на об`єкті з урахуванням усіх чинників небезпеки, відповідно до вимог пункту 7 наказу МНС № 140 від 16.08.2005 «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 №338»; 8) не встановлено на об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) протипожежний режим; 9) не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту; 10) здійснено реконструкцію коридорів, вестибюлів та приміщень на 3,4,9 поверхах готелю без розроблення та погодження проектної документації у встановленому порядку; 11) не забезпечено аварійно - рятувальне обслуговування. Від підписання керівник суб`єкта господарювання відмовився та зазначений акт був надісланий засобами поштового зв`язку 29 листопада 2019 року (а.с. 150-157). 
Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області № 93 від 21 січня 2020 року в період з 22 січня 2020 року по 23 січня 2020 року було проведено позапланову перевірку виконання Комунальним підприємством Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства» акту від 29 листопада 2019 року № 1022 щодо додержання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки (а.с.239).
21 січня 2020 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області було винесено посвідчення № 671 на проведення заходу державного нагляду (контролю) Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства» розташованого за адресою: Київська область, м. Біла Церква, бульвар Олександрійський, буд. 94. Попередня позапланова перевірка проводилась в період з 28 листопада 2019 року по 29 листопада 2019 року (а.с.240).
Копія посвідчення № 671 від 21.01.2020 було вручено директору Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства» 22 січня 2020 року (а.с.240).
На підставі проведеної позапланової перевірки позивачем було складено акт № 48 від 23 січня 2020 року та були виявлені наступні порушення вимог законодавства: 1) не обладнано системами протипожежного захисту будівлю готелю згідно ДБН В.2.5-56:2014; 2) не обладнано сертифікованими протипожежними дверима з межею вогнестійкості REI 30 (архіви, приміщення кастелянши, горище, підвальне приміщення, складське приміщення на першому поверсі); 3) не забезпечено клас вогнестійкості не менше ЕІ 30 вхідних дверей в готельні номери, згідно вимог пункту 9.16 ДБН В.2.2-20:2008 (приміщення на 5-8 поверхах). (а.с.201-207). 
Як вбачається з матеріалів справи, з метою усунення першого пункту порушення, яке було відображено в акті позапланової перевірки від 23 січня 2020 року відповідачем було замовлено розробку зведеного кошторису вартості робіт та обладнання системи автоматичної пожежної сигналізації, оповіщення про пожежу та керування евакуацією людей на загальну суму 1014955,20 грн. Крім того відповідач зазначає, що з метою усунення другого та третього пункту виявлених порушень відповідачу необхідно замінити двісті сорок вісім звичайних дерев`яних вхідних дверей на вогнестійкі (сертифіковані) загальна вартість яких складає 1 603 568, 00 грн. Отже, з метою усунення повного виконання всіх заходів зазначених в акті перевірки від 23 січня 2020 року відповідачу необхідно залучити кошти в розмірі 2618523,20 грн., проте у зв`язку з відсутністю належного фінансування органами місцевого самоврядування уповільнюється процедура виконання порушень, які відображені в акті позапланової перевірки від 23 січня 2020 року (а.с. 208-225).
З матеріалів справи встановлено, що станом на час винесення рішення по справі Комунальне підприємство Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства» з заявою про проведення позапланової перевірки щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки до Головного управління ДСНС у Київській області не зверталось (доказів звернення сторонами суду не надано). 
Надаючи правову оцінку обставинам та матеріалам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.
За змістом статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Частиною 1 статті 4 Закону №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Положеннями статті 64 Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI (далі - КЦЗ) встановлено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення (ч.2 ст.64 КЦЗ).
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи (ч.3 ст.64 КЦЗ).
Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, що затверджене Указом Президента України від 16.01.2013 №20/2013 (далі - Положення №20/2013), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України.
ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності (абз.2 п.1 Положення № 20/2013).
У пункті 3 зазначеного Положення визначено, що основними завданнями ДСНС України, зокрема, є здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.
Згідно з частиною 2 статті 51 КЦЗ, забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника.
Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання (ч.3 ст.55 КЦЗ).
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст. 66 КЦЗ).
У силу пункту 12 частини 1 статті 67 КЦЗ, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до частини 2 статті 68 КЦЗ, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Положеннями частини 1 статті 70 КЦЗ встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2. ст. 70 КЦЗ).
Зі змісту вищевказаних норм законодавства вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки, та не залежить від виконання (не виконання) вимог припису органу контролю щодо усунення виявлених порушень.
Колегія суддів звертає увагу на те, що чинне законодавство не обумовлює імперативно необхідність винесення припису, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки як передумови звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності об`єкту. Більше того, за змістом частини 7 статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Окрім зазначеного встановлено, що позивачем в ході проведення перевірки відповідача відповідно до акту № 850 від 11 вересня 2019 року були виявлені чисельні порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, проте не виконаними залишаються три порушення а саме:
- не обладнано системами протипожежного захисту будівлю готелю згідно ДБН В.2.5-56:2014; 
- не обладнано сертифікованими протипожежними дверима з межею вогнестійкості REI 30 (архіви, приміщення кастелянши, горище, підвальне приміщення, складське приміщення на першому поверсі); 
- не забезпечено клас вогнестійкості не менше ЕІ 30 вхідних дверей в готельні номери, згідно вимог пункту 9.16 ДБН В.2.2-20:2008 (приміщення на 5-8 поверхах) (а.с.197-200).
Також, колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до акту про пожежу від 29 грудня 2019 року, складеного у складі інспектора групи запобігання НС 1-ДПРЗ ГУ ДСНС України у Київській області старшого лейтенанта служби цивільного захисту Ніколенко Л.В., провідного фахівця Білоцерківського ГУДСНС та директора КП БМР Готель «Рось» В.Є. Мельничука, 28 грудня 2019 року орієнтовано о 23:10 на об`єкті Комунального підприємства Білоцерківської міської ради «Підприємство готельного господарства», розташованого за адресою: Київська область, м. Біла Церква, бульвар Олександрійський, буд. 94, виникла пожежа у житловій кімнаті готелю «Рось», при гасінні пожежі було врятовано двадцять дві особи та матеріальних цінностей на суму 1330000 гривень. Даний примірник акту був отриманий директором КП БМР Готель «Рось» Мельничуком В.Є. 29 грудня 2019 року (а.с.228-229). 
Отже, з огляду на вищезазначений перелік усунутих порушень, та залишок порушень які відповідач не усунув, а саме: не обладнав системою протипожежного захисту будівлю готелю згідно ДБН В.2.5-56:2014; не обладнав сертифікованими протипожежними дверима з межею вогнестійкості REI 30 (архіви, приміщення кастелянши, горище, підвальне приміщення, складське приміщення на першому поверсі) та не забезпечив клас вогнестійкості не менше ЕІ 30 вхідних дверей в готельні номери, згідно вимог пункту 9.16 ДБН В.2.2-20:2008 (приміщення на 5-8 поверхах) суд дійшов висновку, що такі порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Крім того, на час винесення судом рішення по справі будь-яких документів та доказів щодо повного усунення відповідачем порушень які зазначені в акті перевірок до суду не надходило. 
На підставі вище викладеного колегія суддів приходит до висновку, що порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, мають системний та триваючий характер і фактично не усунуті відповідачем.
Також зазначає, що згідно з пунктом 26 частини 1 статті 2 КЦЗ, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Окрім цього колегія суддів звертає увагу, що законодавство не містить визначення поняття «порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей», а відтак, воно є оціночним. Разом з цим, за переконанням суду зазначені вище порушення протипожежних норм у їх сукупності створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, гарантованого рівня безпеки, оскільки такі порушення впливають на забезпечення безпеки роботи об`єкта та обслуговуючого персоналу у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі чи аварії; самій ліквідації пожежі, аварії, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; евакуації людей та їх захисту від наслідків пожежі, аварії, надзвичайної ситуації індивідуальними засобами захисту органів дихання і шкіри, тощо.
Окрім зазначеного, колегія суддів зазначає, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівель та приміщень є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Враховуючи суттєво небезпечний характер порушень, які станом на час розгляду даної справи в суді не усунуті, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що вони безумовно пов`язанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі.
При цьому зазначає, що при прийнятті вказаного рішення суд враховує, що життя та здоров`я людини має бути найвищою цінністю у суспільстві. 
Аналогічної правової позиції дотримується і Київський апеляційний адміністративний суд, про що зазначено, зокрема, в постанові цього суду від 29.05.2018 у справі № 810/3725/17. При цьому у вказаній постанові колегія суддів Київського апеляційного адміністративного суду зауважила, що навіть часткове усунення виявлених порушень не спростовує висновку про наявність правових підстав для вжиття заходів реагування з огляду на весь масив порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Також колегія суддів звертає увагу, що вказані порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення. 
При цьому, звертає увагу на те, що факт підтвердження відсутності порушень на час розгляду справи має бути доведений не тільки наданими поясненнями, а й письмовими доказами наявності необхідних документів та проведених заходів, а також актом перевірки стану усунення виявлених порушень органу нагляду.
Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції дійшов до правильного висновку про наявність підстав для задоволення позову.
Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень  та  у спосіб, що визначені  Конституцією  та  законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод  та  інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Відповідач по справі, як суб`єкт владних повноважень, не виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування правомірності вчинених ним дій та прийняття оскаржуваного рішення.
Натомість, позивачем надано достатньо доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовує позовні вимоги.    
Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.                    
Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.                    
З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст.ст. 241, 242, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Білоцерківської міської ради Київської області - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від  29 травня 2020 року - без змін.  
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, проте на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

Головуючий суддя:                                                                      Л.О. Костюк          
          
Судді:                                                                                                      Н.П. Бужак,

                                                                                          М.І. Кобаль