ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова 
Іменем України 

12 серпня 2020 року
м. Харків

справа № 643/7878/19
провадження № 22-ц/818/2413/20

Харківський апеляційний суд у складі:
головуючого - Пилипчук Н.П.,
суддів - Кругової С.С., Маміної О.В., 
за участю секретаря судового засідання : Прокопчук І.В.,

учасники справи:
позивач:  ОСОБА_1 
відповідач:  ОСОБА_2 , 
третя особа: Третя Харківська Державна нотаріальна контора,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Третя Харківська Державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, за апеляційною скаргою  ОСОБА_2 , в особі представника ОСОБА_3 , на рішення Московського районного суду м. Харкова від 22 січня 2020 року, ухвалене суддею Мельниковою І.Д., -

В С Т А Н О В И В :

У травні 2019 року  ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Третя Харківська Державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обгрунтування позову зазначає, що відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_1  вона є дочкою ОСОБА_4 . Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу  НОМЕР_2  після укладення шлюбу вона змінила своє прізвище на « ОСОБА_1 ».  ІНФОРМАЦІЯ_1  її батько  ОСОБА_4  помер. 02 травня 2019 року вона отримала лист від третьої Харківської міської державної нотаріальної контори №787/02-14, з якого дізналася про існування спадкової справи, яка була заведена внаслідок прийняття спадщини відповідачем ОСОБА_2 , яка була дружиною померлого  ОСОБА_4 . Зазначає, що спадщину після померлого  ОСОБА_4  в установлений законодавством термін вона не прийняла оскільки мала об`єктивні та непереборні труднощі зі здоров`ям, які заважали їй реалізувати свої спадкові права. Як вбачається із виписки з медичної карти стаціонарного хворого №9348 від 29 листопаді 2018 року вона страждає на стан після перенесеного хірургічного втручання - кліпування мішкоподібної аневризми правої СМА, видалення внутрішньомозкової гематоми скроневої долі праворуч. Вказує, що перенесений тяжкий інсульт та операція на головному мозку призвели до суттєвого погіршення її розумових здібностей, що вплинуло на її можливість усвідомити правові питання, пов`язані зі спадкуванням. Крім того хвороба позбавляла її моральних та фізичних сил, необхідних для вчинення конкретних дій для реалізації своїх спадкових прав. Додатково погіршення стану її здоров`я у період після смерті спадкодавця ОСОБА_4 підтверджується довідкою Харківської міської поліклініки №21 від 26 вересня 2018 року. Таким чином, істотні труднощі зі здоров`ям заважали їй на протязі 6 місяців з дати відкриття спадщини звернутися в установленому законодавством порядку до третьої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Просить суд визначити її додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Московського районного суду м. Харкова від 22 січня 2020 року позов ОСОБА_1 - задоволено.
Визначено ОСОБА_1 додатковий строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

В апеляційній скарзі  ОСОБА_2  в особі свого представника  ОСОБА_3  посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи та порушенням судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення Московського районного суду м. Харкова від 22 січня 2020 року скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

В обгрунтування апеляційної скарги зазначає, що позивачкою не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження своїх позовних вимог, а саме, на підтвердження поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. 

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, пояснення з`явившихся осіб, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим, має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам процесуального закону рішення суду першої інстанції не відповідає.

Ухвалюючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив із доведеності заявлених позовних вимог.

Проте, погодитися з таким висновком суду колегія суддів не може, виходячи з наступного.

Судовим розглядом встановлено та підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, що ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_4 , що підтверджується копією до свідоцтва про народження НОМЕР_1 

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу  НОМЕР_2   ОСОБА_1  змінила своє прізвище на « ОСОБА_1 ». 

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_3 . 

14 лютого 2010 року ОСОБА_4 склав заповіт, яким заповів належну йому частину квартири за АДРЕСА_1 ОСОБА_7 .

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно положень ч.ч.1, 2 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Матеріали справи свідчать, що після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадщину фактично прийняла його дружина - ОСОБА_2 , яка на час відкриття спадщини проживала та була зареєстрована зі спадкодавцем за однією адресою: АДРЕСА_1 .

20 квітня 2019 року ОСОБА_2 звернулася до Третьої Харківської ДНК із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом.

Листом Харківської ДНК № 787/02-14 від 02 травня 2019 року позивачку повідомлено про те, що до Третьої Харківської ДНК з питання оформлення спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , звернулась спадкоємиця за законом. Зазначено, що позивачка є дочкою спадкоємця першої черги, але спадщину не прийняла, оскільки у передбачений законом строк не подала до нотконтори заяву про прийняття спадщини та не проживала разом з спадкодавцем за однією адресою на час відкриття спадщини. Запропоновано на протязі чотирнадцяти днів з дня отримання цього листа з`явитися до нотконтори за зазначеною адресою та повідомити, чи має вона намір звернутися до суду з питання продовження строку для прийняття спадщини. Якщо на протязі чотирнадцяти днів з дня отримання цього листа вона на з`явиться до нотконтори, свідоцтво про право на спадщину буде видане спадкоємцю за законом.

15 травня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Третьої ДНК із заявою в якій зазначила, що претендує на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , але у передбачений законом шестимісячний строк її не прийняла. Просила нотконтору не видавати іншим спадкоємцям свідоцтва про право на спадщину, оскільки вона має намір звертатися до суду з приводу продовження їй строку для прийняття спадщини.

08 жовтня 2019 року до Третьої ДНК із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину звернулася дочка спадкоємця ОСОБА_1 - позивачка по справі.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08 жовтня 2019 року державним нотаріусом Третьої ХДНК Лученко Л.А. було відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 в зв`язку з тим, що останньою не було прийнято спадщину шляхом подачі заяви в установлений діючим законодавством шестимісячний термін з дня смерті спадкодавця.

Частиною 3 ст.1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом із тим, Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Апеляційним судом встановлено, що із заявою про прийняття спадщини до Третьої ХДНК ОСОБА_1 не зверталася.
Як зазначалось вище 15 травня 2019 року вона зверталася до Третьої ДНК із заявою в якій зазначила, що претендує на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , але у передбачений законом шестимісячний строк її не прийняла та просила нотконтору не видавати іншим спадкоємцям свідоцтва про право на спадщину, оскільки вона має намір звертатися до суду з приводу продовження їй строку для прийняття спадщини. Тобто після майже через вісім місяців після смерті спадкодавця ОСОБА_4 .

Із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину вона звернулася 08 жовтня 2019 року, про що зазначено у постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08 жовтня 2019 року.

Як на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачка посилається на те, що істотні труднощі зі здоров`ям заважали їй на протязі 6 місяців з дати відкриття спадщини звернутися в установленому законодавством порядку до третьої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України).

На підтвердження своїх доводів позивачкою надано виписку з медичної карти стаціонарного хворого №9348 від 29 листопада 2018 року, в якій зазначено, що вона страждає на стан після перенесеного у 2015 році хірургічного втручання - кліпування мішкоподібної аневризми правої СМА, видалення внутрішньомозкової гематоми скроневої долі праворуч, а також довідку Харківської міської поліклініки №21 від 26 вересня 2018 року, що підтверджує її стан здоров`я у період після смерті спадкодавця ОСОБА_4 .

Разом з тим, як вбачається з виписки з медичної карти стаціонарного хворого №9348 від 29 листопада 2018 року позивачка перебувала на стаціонарному лікуванні з 19 листопада 2018 року по 29 листопада 2018 року. По виписці лікарями надані наступні лікувальні та трудові рекомендації: спостереження у невропатолога та терапевта за місцем проживання.

Отже, гострий стан, хірургічні втручання ОСОБА_1 мала у 2015 році.

Відомостей стосовно того, що у 2018-2019р.р. позивачка була не в змозі самостійно пересуватися, потребувала подальшого стаціонарного лікування, що погіршилися її розумові здібності, і т.і. вказана медична картка не містить.

Більш того, хвороба спадкоємця не є беззаперечно поважною причини, пов`язаною з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця.

Наявна у матеріалах справах довідка Харківської міської поліклініки №21 від 26 вересня 2018 року, на яку посилається позивачка, не містить інформації про те, що остання мала стан здоров`я, який перешкоджав зверненню її до нотаріуса у продовж строку для прийняття спадщини, із її змісту вбачається, що ОСОБА_1 має ясну свідомість.

Наведені позивачкою причини не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України можуть визнаватися поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п.п.1,4 ч.1 ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За таких обставин, рішення суду підлягає скасування з ухваленню нового про відмову в задоволенні позову.

Відповідно до частини 13 статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює або ухвалює нове рішення, цей суд відповідно змінює розподіл судовий витрат.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374 ч. 1 п. 2, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу  ОСОБА_2 , в особі представника ОСОБА_3  - задовольнити.

Рішення Московського районного суду м. Харкова від 22 січня 2020 року - скасувати.

Ухвалити нове рішення.

Позов  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Третя Харківська Державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - залишити без задоволення.

Компенсувати ОСОБА_2 за рахунок держави судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 1153грн. (одна тисяча сто п`ятдесят три гривні 00коп.), в порядку передбаченому Кабінетом Міністрів України.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку тільки в випадках передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повну постанову складено 17 серпня 2020 року.

Головуючий -                                                        Н.П. Пилипчук

Судді -                                                               С.С. Кругова 
        
                                                                        О.В. Маміна