Ухвала
15 липня 2020 року
м. Київ
справа № 133/1770/19
провадження № 61-8059ск20
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Петрова Є. В. (суддя-доповідач), Мартєва С. Ю., Сімоненко В. М.,
розглянувши касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Голівського Вадима Валерійовича на рішення Козятинського міськрайонного суду Вінницької області  від  31  січня  2020  року  та  постанову Вінницького апеляційного суду від 08 квітня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Вернигородоцької сільської ради Козятинського району Вінницької області про визнання незаконним та скасування рішення Вернигородоцької сільської ради Козятинського району Вінницької області №10 від 10 квітня 2014 року,
ВСТАНОВИВ:
У липні 2019 року ОСОБА_1 звернулась з позовом до Вернигородоцької сільської ради Козятинського району Вінницької області про визнання незаконним та скасування рішення Вернигородоцької сільської ради Козятинського району Вінницької області №10 від 10 квітня 2014 року, яким їй надано дозвіл на виготовлення технічної документації щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі площею 0.16 га для будівництва та обслуговування житлового будинку в АДРЕСА_1 .
Рішенням  Козятинського  міськрайонного  суду  Вінницької  області  від 31 січня 2020  року,  залишеним  без  змін  постановою  Вінницького  апеляційного суду від 08 квітня 2020 року, в задоволенні позову відмовлено.
У травні 2020 року ОСОБА_1 через свого представника звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Козятинського міськрайонного суду Вінницької області  від  31  січня  2020  року  та  постанову Вінницького апеляційного суду від 08 квітня 2020 року у вищевказаній справі. 
Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 25 травня 2020 року поновлено заявнику строк на касаційне оскарження судових рішень, касаційну скаргу залишено без руху та надано строк дня усунення недоліків.
Представник заявника в установлений Верховним Судом строк надіслав матеріали на усунення недоліків. Також 17 липня 2020 року до Верховного Суду надійшли додаткові пояснення до касаційної скарги заявника ОСОБА_1 .
Клопотання про звільнення від сплати судового збору мотивоване тим, що заявник похилого віку, має статус учасника війни, ветерана праці, невелику пенсію.
Частиною третьою статті 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; позивачами є батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; предметом позову є захист трудових прав.
Частиною другою статті 8 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Враховуючи наведені заявником доводи щодо звільнення від сплати судового збору, які дають достатніх підстав для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору.
Заявник, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржені рішення та ухвалити нове про задоволення позовних вимог.
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку: рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.
Згідно з абзацом 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.
Підставою касаційного оскарження рішення Козятинського міськрайонного суду Вінницької області  від  31  січня  2020  року  та  постанови Вінницького апеляційного суду від 08 квітня 2020 року зазначено пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України -  неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права у випадках, якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.
Також, заявник посилається на порушення судами норм процесуального права, а саме: не взято до уваги та не досліджено належним чином надані позивачем докази ( пункт 1 частини третьої статті 411, пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).
Касаційна скарга за формою та змістом відповідає вимогам статті 392 ЦПК України,  зокрема, містить підстави касаційного оскарження, передбачені пунктами 3, 4 частини другої статті 389 ЦПК України.
Оскільки викладені в касаційній скарзі доводи викликають необхідність їх перевірки, слід відкрити касаційне провадження у даній справі та витребувати матеріали справи.
Керуючись статтями 389, 390, 394, 395 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,
УХВАЛИВ:
Клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Голівського Вадима Валерійовича про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги задовольнити.
Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання касаційної скарги.
Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Голівського Вадима Валерійовича на рішення Козятинського міськрайонного суду Вінницької області  від  31  січня  2020  року  та  постанову Вінницького апеляційного суду від 08 квітня 2020 року в даній справі.
Витребувати з Козятинського міськрайонного суду Вінницької області цивільну справу №133/1770/19 за позовом ОСОБА_1 до Вернигородоцької сільської ради Козятинського району Вінницької області про визнання незаконним та скасування рішення Вернигородоцької сільської ради Козятинського району Вінницької області №10 від 10 квітня 2014 року.
Надіслати учасникам справи копії касаційних скарг та доданими до них документами, роз`яснити їм право подати відзив на касаційні скарги, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.
До відзиву необхідно додати докази надсилання відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи. 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                                       Є. В. Петров
 
                                                                                                                                  С. Ю. Мартєв
 
                                                                                                                             В. М. Сімоненко