ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2020 року 
м. Черкаси

Справа № 705/474/20		
Провадження № 22-ц/821/922/20		
Категорія: скарга на ухвалу 	  	

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючої: Карпенко О.В. 
суддів: Бородійчука В.Г., Василенко Л.І.
за участю секретаря: Винник І.М.
учасники справи: 
позивач: прокурор Черкаської області в інтересах держави в особі Уманської міської ради
відповідач: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси апеляційну скаргу заступника прокурора Черкаської області Носенка В.О. на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27 лютого 2020 року (постановлену в приміщенні Уманського міськрайонного суду Черкаської області під головуванням судді Годік Л.С.) у справі за позовом прокуратури Черкаської області в інтересах держави в особі Уманської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування державного акта на право власності на земельну ділянку, витребування її з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в :

Короткий зміст позовних вимог

05 лютого 2020 року заступник прокурора Черкаської області Носенко В.О. в інтересах держави в особі Уманської міської радизвернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області із позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування державного акта на право власності на земельну ділянку, витребування її з чужого незаконного володіння.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27 лютого 2020 року позовну заяву заступника прокурора Черкаської області Носенко В., який звернувся до суду з позовом, що поданий прокуратурою Черкаської області в інтересах держави, в особі Уманської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування державного акта на право власності на земельну ділянку, витребування її з чужого незаконного володіння, повернуто позивачу.
Ухвала суду першої інстанції, зокрема, мотивована тим, що в лютому 2020 року заступник прокурора Черкаської області Носенко В.О. звернувся до Уманського міськрайонного суду в інтересах держави, в особі Уманської міської ради з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування державного акта на право власності на земельну ділянку, витребування її з чужого незаконного володіння.
Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 10 лютого 2020 року позовна заява була залишена без руху та надано час для усунення недоліків.
25 лютого 2020 року за №4180 до суду надійшли пояснення за підписом заступника прокурора області Носенко В.О.
Суддя дійшов висновку, що ухвала від 10 лютого 2020 року в частині залишення позову без руху належним чином не виконана позивачем, оскільки прокурор, який звернувся до суду в інтересах держави в особі Уманської міської ради, у позовній заяві не вказав, в чому саме полягає порушення інтересів держави, та не обґрунтував необхідність їх захисту, а також не зазначив, у чому полягає неналежний захист інтересів держави органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, не зазначив чи притягувалися до відповідальності посадові особи суб`єкта владних повноважень у зв`язку з бездіяльністю та не надав доказів того, що прокурор попередньо до звернення до суду із позовом повідомив відповідний суб`єкт владних повноважень.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

В апеляційній скарзі, поданій 03 квітня 2020 року, заступник прокурора Черкаської області Носенко В.О., вважаючи оскаржувану ухвалу суду такою, що прийнята із порушенням норм процесуального права та при невідповідності висновків суду обставинам справи, просив ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27 лютого 2020 рокускасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. 

Аргументи учасників справи

Апеляційна скарга, зокрема, мотивована тим, що суд першої інстанції помилково не звернув увагу, що прокурор в позовній заяві зазначив, що її пред`явлення спрямоване на захист майнового державного інтересу, пов`язаного з незаконним набуттям відповідачами та використанням землі комунальної власності. Захист інтересів держави в суді зумовлений необхідністю повернення спірної землі, як національного багатства, у розпорядження територіальної громади міста Умані.
Прокурор зазначає, що виконуючи покладені на органи прокуратури функції та завдання, заступник прокурора Черкаської області звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах – Уманської міської ради. Звертаючись з позовом прокурор зазначив, що необхідність реагування прокуратури виникла саме з метою захисту інтересів держави у зв`язку з бездіяльністю Уманської міської ради в частині повернення у власність територіальної громади землі, яка вибула з її власності незаконно, поза її волею. 
На час пред`явлення позову Уманська міська рада не надала прокурору доказів на підтвердження вжиття заходів контролю за використанням та охороною земель, ефективного використання земельних ресурсів у спірних правовідносинах, заходів скасування державного акту на право приватної власності на землю, витребування земельної ділянки з незаконного володіння, що вказує на неналежне виконання своїх повноважень органом місцевого самоврядування.
Крім того, прокурор вказує на те, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що обов`язковою умовою належного підтвердження прокурором підстав для представництва в суді інтересів держави є наявність даних про притягнення до кримінальної чи іншої відповідальності посадових осіб суб`єкта владних повноважень у зв`язку з бездіяльністю. 
Прокурор зобов`язаний попередньо до звернення до суду повідомити про це громадянина та його представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Законом не передбачено конкретних вимог щодо форми чи змісту відповідного повідомлення та способу його направлення позивачу у справі. Листом від 14 січня 2020 року за №05/2-34вих.20 (до звернення із позовом до суду) прокурор поінформував орган місцевого самоврядування про те, що прокуратурою області встановлено факт незаконного вибуття з комунальної власності територіальної громади м. Умані спірної земельної ділянки та те, що з огляду на встановлений факт порушення вимог закону та інтересів держави, прокурор повідомив Уманську міську раду про здійснення ним представництва інтересів держави в суді. З позовом до суду прокурор звернувся 29 січня 2020 року, що свідчить про повідомлення суб`єкта владних повноважень у визначеному законом порядку.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив

Надходження апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 16 квітня 2020 року апеляційну скаргу залишено без руху.
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 18 травня 2020 року відкрито апеляційне провадження у даній справі.
Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 29 травня 2020 року призначено розгляд апеляційної скарги.

Фактичні обставини справи

05 лютого 2020 року заступник прокурора Черкаської області Носенко В.О. звернувся до Уманського міськрайонного суду в інтересах держави в особі Уманської міської ради з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування державного акта на право власності на земельну ділянку, витребування її з чужого незаконного володіння.
Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 10 лютого 2020 року позовна заява залишена без руху та надано час для усунення недоліків.
25 лютого 2020 року за № 4180 до Уманського міськрайонного суду Черкаської області надійшли пояснення за підписом заступника прокурора області Носенко В.О., в якому він зазначає, що правомірно виступає в статусі позивача у даній цивільній справі, оскільки прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом та вважає, що в даному випадку пред`явлення позову спрямоване на відновлення порушеного права державної власності на землю, суспільної рівноваги та забезпечення конституційного права кожному громадянину користуватися нею у встановлений законом спосіб і це безумовно вказує на наявність у спірних правовідносинах виключних підстав, коли прокурор зобов`язаний звернутися до суду за захистом державних інтересів. 
Зазначав, що надавши прокурору повноваження представництва інтересів держави в суді, законодавець визначив можливість органів прокуратури захищати державні інтереси, якщо їх захист не здійснює або неналежним чином здійснює уповноважений орган. «Нездійснення захисту» проявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень. Сам факт не звернення до суду органом місцевого самоврядування з позовом, указує на те, що орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження. Прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.
Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27 лютого 2020 року позовну заяву прокуратури Черкаської області в інтересах держави, в особі Уманської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування державного акта на право власності на земельну ділянку, витребування її з чужого незаконного володіння, повернуто позивачу.
Позиція Черкаського апеляційного суду
Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга заступника прокурора Черкаської області Носенка В.О. підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Мотиви, з яких виходить Апеляційний суд, та застосовані норми права

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч.1 та ч. 2 ст. 367 ЦПК України).
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Повноваження прокурора у спірних правовідносинах визначено, зокрема, Конституцією України та Законом України «Про прокуратуру».
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно зі статтею 1 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту, зокрема, загальних інтересів суспільства та держави.
У випадках, визначених Законом, на прокуратуру покладається функція з представництва інтересів громадянина або держави в суді (пункт 2 частини першої статті 2 Закону).
Відповідно до пункту 2 Рекомендації Rec (2012) 11 Комітету Міністрів Ради Європи державам-учасникам «Про роль публічних обвинувачів поза системою кримінальної юстиції», прийнятої 19 вересня 2012 року на 1151-му засіданні заступників міністрів, якщо національна правова система надає публічним обвинувачам певні обов`язки та повноваження поза системою кримінальної юстиції, їх місія полягає в тому, щоби представляти загальні або публічні інтереси, захищати права людини й основоположні свободи та забезпечувати верховенство права.
Європейський суд з прав людини звертав увагу на те, що сторонами цивільного провадження є позивач і відповідач. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великої кількості громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави (див. mutatis mutandis рішення від 15 січня 2009 року у справі «Менчинська проти Росії» (Menchinskaya v. Russia), заява № 42454/02, пункт 35).
Згідно зі статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді  полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.
Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».
У рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08 квітня 1999 року № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави», висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й у діяльності приватних підприємств, товариств.
Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, у чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини).
Таким чином, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.
Відповідно до частин третьої та четвертої статті 56 ЦПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу.
Матеріали даної справи свідчать, що звертаючись із позовом до Уманського міськрайонного суду Черкаської області у лютому 2020 року прокурор до позовної заяви додав копію листа прокуратури Черкаської області до Уманської міської ради від 14 січня 2020 року (пункт 27 додатку до позовної заяви а.с.15), за змістом якого прокурор поінформував орган місцевого самоврядування про те, що прокуратурою області встановлено факт незаконного вибуття з комунальної власності територіальної громади м. Умані спірної земельної ділянки та те, що з огляду на встановлений факт порушення вимог закону та інтересів держави, прокурор повідомив Уманську міську раду про здійснення ним представництва інтересів держави в суді. 
Вказане свідчить про те, що прокурор попередньо до звернення до суду повідомив орган владних повноважень, в даному випадку Уманську міську раду.
Крім того, підставою звернення до суду з позовом у даній справі прокурор зокрема зазначив порушення кримінального провадження за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 364, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч.ч. 3.4 ст. 358 КК України. 
Під час здійснення процесуального керівництва у даному кримінальному провадженні встановлено, що на підставі Державного акту на право приватної власності на землю від 24 вересня 2002 року серія ІІ-ЧР №045533, виданого відповідно до рішення Уманської міської ради від 05 липня 2002 року №3-6/24, управлінням Держгеокадастру в Уманському районі Черкаської області здійснено державну реєстрацію права приватної власності за ОСОБА_1 на земельну ділянку за кадастровим номером 7110800000:05:002:0732 площею 0,1000 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . 
За даними досудового слідства вищевказаній особі земельна ділянка у власність у передбаченому законом порядку не передавалась, оскільки Уманською міською радою відповідне рішення не приймалось, а право власності на неї зареєстровано на підставі підробленого, зазначеного вище, Державного акту на право приватної власності на землю.
У позовній заяві прокурор також зазначає, що 08 серпня 2019 року прокуратурою області направлявся лист до Уманської міської ради про надання інформації щодо прийняття 05 липня 2002 року Уманською міською радою рішення №2-6/24 про надання ОСОБА_1 у приватну власність спірної земельної ділянки. 
За повідомленням Уманської міської ради від 03 вересня 2019 року прокуратурі області вбачається відсутність у міській раді будь-яких документів з вказаного приводу у зв`язку з їх виїмкою у межах досудового розслідування кримінального провадження.
Факту прийняття такого рішення у ході досудового розслідування не встановлено, що свідчить про те, що ОСОБА_1 дана земельна ділянка у власність для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у встановленому законом порядку не передавалась.
Також прокурор у позовній заяві посилається на те, що відповідно до інформації Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 13 листопада 2018 року №10-23-0.2-7337/2-18 бланк вказаного Державного акта по Уманському району Черкаської області не зареєстрований. Проте, відповідно до відомостей, розміщених у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, право власності на спірну земельну ділянку площею 0,1000 га за кадастровим номером 7110800000:05:002:0732 зареєстровано за ОСОБА_2 , до якого воно перейшло на підставі договору купівлі-продажу від 31 липня 2018 року б/н.
З наведеного позивачем вбачається порушення права комунальної власності на землю, відновлення якого можливо лише шляхом визнання незаконним та скасування Державного акта на право власності на земельну ділянку та витребування її з чужого незаконного володіння.
Уманська міська рада, визначена прокурором, як особа, яка наділена повноваженнями щодо розпорядження землями територіальної громади в межах, визначених Земельним кодексом України, здійснення контролю за використанням та охороною земель комунальної власності, додержанням земельного законодавства, тобто є уповноваженим на захист інтересів держави органом. 
У зв`язку з чим представництво прокурором інтересів держави в особі Уманської міської ради у даній справі є обґрунтованим, а необхідність реагування органів прокуратури з метою захисту інтересів держави обумовлена саме бездіяльністю Уманської міської ради в частині повернення у власність територіальної громади землі, яка вибула з її власності незаконно, поза її волею.
За таких обставин висновок суду першої інстанції про повернення позовної заяви позивачеві є передчасним, оскільки суд не перевірив доводи прокурора та не надав їм належної юридичної оцінки.
Апеляційний суд погоджується із доводами апеляційної скарги, про те, що у даній справі прокурор обґрунтував наявність підстав для звернення до суду з вказаним позовом в інтересах держави в особі Уманської міської ради.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2020 року у справі №587/430/16-ц та від 15 жовтня 2019 року у справі №903/129/18.
Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, що у відповідності до вимог пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

 Керуючись ст.ст. 258, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, апеляційний суд ,-

п о с т а н о в и в  :

Апеляційну скаргу заступника прокурора Черкаської області Носенка В.О. - задовольнити.
Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 27 лютого 2020 року у справі за позовом прокуратури Черкаської області в інтересах держави в особі Уманської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування державного акта на право власності на земельну ділянку, витребування її з чужого незаконного володіння - скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення, в порядку та за умов, визначених ЦПК України.

Головуюча                                                                          О.В. Карпенко

Судді                                                                         В.Г. Бородійчук

                                                                                       Л.І. Василенко

(повний текст постанови складено 03.07.2020 року)