ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/7976/20          Суддя (судді) суду 1-ї інстанції: 
          Терлецька О.О.

ПОСТАНОВА
Іменем України

15 вересня 2020 року          м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого судді          Сорочка Є.О.,
суддів           Коротких А.Ю., 
          Федотова І.В.,
за участю секретаря с/з           Грисюк Г.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Обухівської міської територіальної виборчої комісії Обухівського району Київської області про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати постанову Обухівської міської територіальної виборчої комісії Обухівського району Київської області від 05.09.2020 №5 "Про утворення і перелік територіальних виборчих округів на чергових та перших виборах депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів 25.10.2020, встановлення їх меж та присвоєння їм порядкових номерів" (далі - Постанова №5). 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.09.2020 позовну заяву повернуто позивачу.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.09.2020 ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 08.09.2020 скасовано та направлено справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 11.09.2020 у задоволенні позову відмовлено.
Не погодившись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким позов задовольнити, оскільки вважає, що висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що оскаржуване рішення відповідача є протиправним, оскільки порушує принцип рівного виборчого права, що безпосередньо впливає на виборчі права позивача.
Позивач у судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги, а представник відповідача просив відмовити у їх задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника. 
Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що постановою Верховної ради України «Про призначення чергових місцевих виборів у 2020 році» від 15.07.2020 № 795-IX призначено чергові вибори депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів (крім визначених пунктами 2 і 3 цієї Постанови) на неділю 25.10.2020.
Постановою Центральної виборчої комісії «Про початок виборчого процесу місцевих виборів 25 жовтня 2020 року» від 30.08.2020 №208 оголошено з 05.09.2020 початок виборчого процесу місцевих виборів, призначених на 25.10.2020.
Обухівською міською територіальною виборчою комісією Обухівського району Київської області 05.09.2020 прийнято постанову №5 «Про утворення і перелік територіальних виборчих округів на чергових та перших виборах депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів 25.10.2020, встановлення їх меж та присвоєння їм порядкових номерів».
Вважаючи, що відповідачем протиправно віднесено с. Таценки до виборчого округу № 2, позивач звернувся до суду із позовом, що розглядається у даній справі.
Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про те, що прийняття відповідачем Постанови №5 жодним чином не впливає на реалізацію позивачем, як виборцем, його прав чи інтересів щодо участі у виборчому процесі. Судом першої інстанції також були відхилені доводи позивача, що стосуються протиправності оскаржуваного рішення.
Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.
Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно частини першої статті 5, частини третьої статті 9 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
За змістом частини першої статті 64 Виборчого кодексу України (далі - ВК) суб`єкт виборчого процесу може оскаржити рішення, дії чи бездіяльність, що стосуються виборчого процесу, до суду в порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.
Частина перша статті 22 ВК до суб`єктів виборчого процесу відповідних виборів відносить: 1) виборця, який має право голосу на відповідних виборах; 2) виборчу комісію, уповноважену здійснювати підготовку і проведення відповідних виборів; 3) партію (організацію партії), яка висунула кандидатів на відповідних виборах; 4) кандидата, зареєстрованого для участі у відповідних виборах у порядку, встановленому цим Кодексом; 5) офіційного спостерігача від кандидата чи партії (організації партії) - суб`єкта відповідного виборчого процесу або від громадської організації, зареєстрованого у порядку, встановленому цим Кодексом.
Особливості провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій визначені статтею 273 КАС, частинами першою-другою статті 273 КАС передбачено, що право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.
Виборець, учасник всеукраїнського референдуму (громадянин України, який має право голосу у відповідних виборах або референдумі) може оскаржити рішення, дії чи бездіяльність виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій, якщо такі рішення, дія чи бездіяльність безпосередньо порушують його виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі чи процесі референдуму.
Отже, судовому захисту підлягає лише порушене право особи, а тому, звертаючись до суду з позовом, позивач повинен довести перед судом факт порушення відповідачем безпосередньо його прав або інтересів.
Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване в законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджуване порушення було обґрунтованим.
З наведеного слідує, що суд під час розгляду справи повинен встановити факт або обставини, які б свідчили про порушення прав, свобод чи інтересів позивача з боку відповідача - суб`єкта владних повноважень, створення перешкод для їх реалізації або чи мають місце інші ущемлення прав та свобод позивача.
При цьому у спорах, пов`язаних із виборчим процесом, таке порушення має бути реальним та стосуватися індивідуально виражених прав чи інтересів позивача саме щодо його участі у виборчому процесі, як того вимагає частина друга статті 273 КАС.
В аспекті положень частини другої статті 273 КАС щодо визначення суб`єктів судового захисту порушеного виборчого права, законодавець забезпечив неможливість спотворення конституційно визначеного захисту виборчого права, шляхом впровадження ефективного контролю, що має на меті унеможливити будь-які зловживання та маніпулювання у швидкоплинному виборчому процесі.
З наведеного слідує, що під час вирішення виборчих спорів суд повинен в першу чергу встановити наявність порушення рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача прав, свобод чи охоронюваних законом інтересів позивача. Встановлення в судовому порядку відсутності такого порушення є підставою для відмови в задоволенні позовних вимог.
Матеріали справи не містять доказів того, що позивач є кандидатом або офіційним спостерігачем, а тому згідно наведеного вище переліку суб`єктів виборчого процесу, позивач у даному спорі є виборцем у розумінні пункту 1 частини першої статті 22 ВК.
За таких обставин, з метою правильного вирішення даного спору у першу чергу слід перевірити факт порушення Обухівською міською територіальною виборчою комісією Обухівського району Київської області виборчого права або інтересу позивача щодо його участі у виборчому процесі, як того вимагає частина друга статті 273 КАС.
Статтею 6 ВК передбачено, що виборчі права громадян України - це гарантовані Конституцією України та цим Кодексом їхні права на участь у виборах, які проводяться в Україні.
Основні виборчі права громадян України включають право вільно обирати (право голосу на виборах) та право бути обраним.
Громадяни України мають також інші права на участь у виборчому процесі, пов`язані з їхніми основними виборчими правами.
Виборчі права громадян України здійснюються в обсязі і порядку, передбачених виборчим законодавством.
Обґрунтовуючи порушення своїх прав, позивач вказує, що віднесення відповідачем с. Таценки до виборчого округу № 2 порушило принцип рівного виборчого права внаслідок порушення балансу кількості виборців та розриву територій у відповідних виборчих округах.
Водночас, колегія суддів суду апеляційної інстанції наголошує, що формування оскаржуваним рішенням виборчих округів, визначення їх меж, у тому числі і в частині с. Таценки, баланс кількості виборців у певних округах, жодним чином не обмежує позивача права обирати - віддати свій голос за відповідного кандидата та/або партію, чи його права зареєструватися кандидатом та бути обраним на відповідних виборах.
Доводи позивача про порушення його права на участь у виборах у даному випадку є цілком абстрактними та не свідчать про порушення його індивідуально вираженого права або інтересу.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність порушеного права та/або інтересу позивача у зв`язку із прийняттям відповідачем оскаржуваного рішення, а відтак, підстави для задоволення позову відсутні.
Надаючи оцінку рішенню суду першої інстанції та доводам апеляційної скарги в частині протиправності оскаржуваного рішення відповідача по суті, суд апеляційної інстанції звертає увагу на таке.
Згідно частин першої-шостої статті 20 ВК систему територіальної організації виборів депутатів обласних, районних, районних у місті, а також міських, сільських, селищних рад (територіальної громади з кількістю виборців 10 тисяч і більше) складають: 1) єдиний багатомандатний виборчий округ; 2) територіальні виборчі округи; 3) виборчі дільниці.
Єдиний багатомандатний виборчий округ включає територію відповідно області, району, району в місті, міста, села, селища.
Територіальні виборчі округи з виборів депутатів обласних, районних, районних у місті рад, а також депутатів міських, сільських, селищних рад (територіальних громад з кількістю виборців 10 тисяч і більше) утворюються відповідно обласною, районною, районною в місті, міською, сільською, селищною виборчою комісією не пізніш як на другий день виборчого процесу з дотриманням принципу неперервності меж (зв`язності територій) таких округів та, за можливості, з урахуванням адміністративно-територіального устрою. Відповідна виборча комісія тим самим рішенням присвоює номери територіальним виборчим округам.
Орієнтовна кількість територіальних округів, зазначених у частині третій цієї статті, визначається як ціла частка від ділення кількісного складу відповідної ради на 10. При утворенні цих округів відхилення від їх середньої орієнтовної кількості не може становити більше ніж два округи.
При утворенні територіальних виборчих округів з виборів депутатів міської ради міста з районним поділом територіальні округи утворюються, за можливості, в межах відповідних районів у місті. До меж територіального округу, утвореного у місті з районним поділом, не можуть входити частини територій різних районів у місті. У межах району в місті може бути утворено більше ніж один територіальний округ. До меж територіального округу з виборів депутатів міської ради міста з районним поділом може входити декілька суміжних районів у місті.
При утворенні територіальних виборчих округів з виборів депутатів обласної ради такі виборчі округи утворюються, за можливості, в межах відповідних районів, міст обласного значення, що входять до складу області.
Такі виборчі округи не можуть складатися із частин територій різних районів, міст обласного значення, району і частини міста або частини району і міста обласного значення, крім випадків, коли територіальні виборчі округи утворюються в межах об`єднаної територіальної громади, до якої увійшли територіальні громади суміжних районів, суміжного району та міста обласного значення. На території міста обласного значення, району може бути утворено більше ніж один територіальний виборчий округ.
До меж територіального округу з виборів депутатів обласної ради може входити декілька суміжних районів, міст обласного значення.
Аналіз викладеного свідчить, що обов`язковими вимогами до територіальних виборчих комісій щодо утворення територіальних виборчих округів є прийняття відповідного рішення не пізніш як на другий день виборчого процесу, дотримання принципу неперервності меж (зв`язності територій) таких округів, присвоєння ним номерів. Положення ж щодо врахування адміністративно-територіального устрою та кількості округів, тощо, є додатковими й використовуються відповідною виборчою комісією на власний розсуд. Рекомендаційним, у тому числі і в частині врахування приблизної кількості виборців при утворенні округів, є також Роз`яснення щодо утворення виборчих округів для організації і проведення місцевих виборів, затверджених постановою Центральної виборчої комісії від 28 серпня 2020 року № 204, на яке посилається позивач.
Безумовно очевидними є доводи позивача про те, що включення того чи іншого населеного пункту до того чи іншого виборчого округу змінює кількість виборців у цьому окрузі та співвідношення кількості виборців з іншими округами. 
Водночас, позивач не надає будь-яких належних доказів того, що оскаржуваним рішенням відповідач порушив принцип неперервності меж (зв`язності територій) утворених округів, суттєво не врахував адміністративно-територіальний устрій чи кількість виборців в утворених округах значно відрізняється. При цьому, не є доказом наведених обставин наявність спільної межі виборчої дільниці в с. Таценки з іншими виборчими дільницями, які віднесені до інших виборчих округів.
Безпідставним є також посилання позивача на невірну назву оскаржуваного рішення, оскільки це жодним чином не впливає на його правомірність.
За таких обставин, доводи позивача щодо протиправності оскаржуваного рішення, не знайшли своє підтвердження у ході судового розгляду.
Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про відмову у задоволенні позову.
Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.
За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись статтями 34, 243, 273, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2020 року - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя          Є.О. Сорочко

Суддя          А.Ю. Коротких

Суддя          І.В. Федотов