П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  283/245/18 
                                                              Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Єфіменко Ольга Володимирівна  
Суддя-доповідач -  Сушко О.О.   
29 липня 2020 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Сушка О.О. 
суддів:  Залімського І. Г.  Мацького Є.М. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27 грудня 2019 року (м. Житомир, 27 грудня 2019 року) у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання првизнання протиправною та скасування постанови, визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування припису, 
В С Т А Н О В И В :
позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову №45-ю/1006-7-18/3772/17 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.12.2017, винесену головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурної інспекції Бардашем М.В.; визнати протиправними дії головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурної інспекції Бардаша М.В. щодо проведення 30.11.2017 позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ФОП ОСОБА_1 , на підставі направлення на перевірку від 16.11.2017 №511/17-к; визнати протиправним та скасувати припис №144/17-к про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 30.11.2017, виданий головним інспектором будівельного нагляду Управління Державної архітектурної інспекції у Житомирській області Бардашем Максимом Валерійовичем.
Відповідно до рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27 грудня 2019 року позов задоволено частково: визнано протиправними та скасовано постанову №45-ю/1006-7-18/3772/17 від 11.12.2017 про накладення штрафу на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та припис №144/17-к від 30.11.2017 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, виданого фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 . В решті позовні вимоги залишено без задоволення.
Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову.
Розглянувши матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції, дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції та під час апеляційного провадження встановлено, що головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області Бардашем М.В. було проведено позапланову перевірку об`єкту містобудування, щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм та стандартів і правил на об`єкті: "Виконання підготовчих та будівельних робіт" за адресою АДРЕСА_1 , за магазином " АДРЕСА_2 ", замовником якого, відповідно до паспорту прив`язки №7/45 від 21.12.2015, був ОСОБА_2 , який був чоловіком ОСОБА_1 та ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить додане до матеріалів справи свідоцтво.
Підставою для вказаної перевірки слугував лист Прокуратури Житомирської області №06-37/8012 вих-17 від 24.10.2017, надісланий на адресу управління, в якому повідомлено про спорудження капітальної будівлі, в м.Малині по вул.Грушевського, біля районного Будинку культури, за магазином « 999».
За результатами проведеної перевірки, головним інспектором складено акт №1006/7/К15/171, в якому зафіксовані виявлені порушення, а саме:
1) всупереч виданому паспорту прив`язки позивачем виконані будівельні роботи з влаштуванням капітальної будівлі для провадження підприємницької діяльності: загальні розміри 4,60*13,60 м; улаштування стовпчастого монолітного фундаменту з влаштуванням монолітного бетонного ростверку; кладка стін з газоблоку; утеплення зовнішніх стін мінераловатною плитою (товщина 7 мм) влаштовано дерев`яне перекриття; улаштування даху (дерев`яна кроквяна система, покриття з металопрофілю);
2) відсутність, станом на 30.11.2017 повідомлень про початок виконання підготовчих та будівельних робіт, в тому числі відсутl5;ість виданих дозволів на виконання таких робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, повернених декларацій та відмов у видачі таких дозволів і сертифікатів, що свідчить про самочинне виконання будівельних робіт.
У зв`язку зі встановленням порушення п.1 ч.1 ст.34, 36 Закону України “Про регулювання містобудівної діяльності” №3038–VI та п.13 “Порядку виконання будівельних робіт” затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2014 №466, перевіряючим складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.11.2018.
Разом з тим, головним інспектором будівельного нагляду відділу контролю та нагляду за проведенням перевірок Управління державної архітектурно - будівельної інспекції у Житомирській області Бардашем М.В. винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт №144/17-к від 30.11.2017, яким зобов`язано позивача зупинити будівельні роботи з 30.11.2017 та усунути виявлені при перевірці порушення згідно норм законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у термін до 30.01.2018.
У подальшому, за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності головним інспектором Бардашем М.В. винесено постанову про накладення на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 штрафу за правопорушення передбачене п.2 ч.2 ст.2 Закону України “Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності” від 11.12.2017 за №45/ю/1006-7-18/3772/17, якою накладено на позивача штраф у розмірі 63432 грн.
Однак, із діями вчиненими головним інспектором управління при проведенні перевірки позивач не погоджується, вважає їх протиправними, а припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та постанову про накладення на позивача штрафу такими, що підлягають скасуванню.
Суд першої інстанції при ухваленні оскарженого рішення виходив з обґрунтованості та доведеності позовних вимог, а відтак наявності підстав для часткового задоволення адміністративного позову.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Так, в силу частини 1 статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" №687-ХIV від 20.05.1999 (далі - Закон №687-ХIV) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.
Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (ч.3 ст.10 цього ж Закону).
Частиною 3 статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 року (далі - Закон №3038-VI) визначені органи архітектурно-будівельного контролю, до яких, зокрема, належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
За змістом частинами 1-3 статті 41 Закону №3038-VI передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Приписами частини 4 статті 41 Закону №3038-VI визначено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю у своїй діяльності взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотриманням природоохоронних, санітарно-гігієнічних, протипожежних вимог, вимог у сфері охорони праці, енергозбереження та інших вимог, передбачених законом, а також з органами державної статистики, Національної поліції, прокуратури та іншими правоохоронними і контролюючими органами.
У відповідності до пункту 1 частини 1 статті 34 Закону №3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Згідно з частинами 1-2 статті 36 Закону №3038-VI, право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності" №208/94-ВР від 14.10.1994 (далі - Закон №208/94-ВР), суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Як свідчать матеріали справи, досліджувані зблоковані об`єкти, які розміщені по вул.Грушевського, м.Малин (за магазином «999») в кількості 2 шт, відповідно до ДБН А 2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" та ДСТУ Н Б В.1.2-16:2013 "Визначення класу наслідків (відповідальності) та критерії складності об`єктів будівництва", об`єкти відносяться до класу наслідків (відповідальності) СС1, а за критеріями належить до II (другої) категорії складності.
Що стосується позовної вимоги визнати протиправними дії головного інспектора будівельного нагляду Управління Державної архітектурної інспекції Бардаша М.В. стосовно проведення 30.11.2017 позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності позивачем слід зазначити наступне.
Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 затверджений Порядок № 553 (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Пунктом 7 Порядку № 553 передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, в тому числі вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Згідно з п.п. 11, 13, 14 Порядку посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом, видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельним нормам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.
Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки складається відповідний акт.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (п.17 Порядку).
Отже, контроль здійснюється щодо суб`єктів містобудування, якими, зокрема, є замовники. Після проведення перевірки контролюючий орган, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складає протокол разом з приписом. Один примірник припису надає суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Виконання цього припису покладається на суб`єкта містобудування.
Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 13.02.2018 по справі № 464/2858/17.
Абзацом 11 ч. 1 ст. 1 Закону №687-XIV визначено, що замовник - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування.
Так, матеріалами справи підтверджено, що замовником відповідно до паспорту прив`язки №7/15 від 21.12.2015 був фізична особа-підприємець ОСОБА_2 чоловік позивача, про що свідчить свідоцтво про шлюб, проте 18.07.2016 останній помер, у зв`язку із чим, позивачем укладено договір про встановлення особистого строкового сервітуту №28/16 від 09.11.2016, зареєстрованого у Малинській міській раді, виданого згідно з рішенням 21-ї сесії Малинської міської ради сьомого скликання від 09.09.2016 №130 «Про припинення права користування, внесення змін у рішення, передачу у власність, надання в оренду земельних ділянок».
Особистий сервітут встановлений відносно земельної діялянки, яка розміщена в м. Малин по вул. Грушевського, біля магазину «999» та використовувалася позивачем для встановлення тимчасової споруди для провадження підприємницької діяльності відповідно до паспорту прив`язки ТС та плану земельного сервітуту (загальна площа - 0,0048 га, цільове призначення земельної ділянки - комерційне використання).
Таким чином, позивач є замовником, оскільки має у користуванні земельну ділянку, відповідно до договору сервітуту, а тому щодо позивача, як суб`єкта містобудування було правомірно здійснено державний архітектурно-будівельний контроль відповідачем.
Водночас, з матеріалів справи встановлено, що підставами для проведення перевірки відповідачем слугував лист Прокуратури Житомирської області №04-13/2865 від 29.10.2017, яким повідомлено про зведення споруд капітального будівництва по вул. Грушевського в м. Малин, біля районного Будинку культури, за магазином "999" з порушенням вимог договорів та містобудівного законодавства.
Крім того, листом Управління державної службі України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області №04-13/2865 від 29.06.2017 повідомлено про здійснення будівництва будівлі з порушенням вимог додатку 3.1 ДБН 360-92 "Містобудування Планування і забудова міських і сільських поселень" протипожежних відстаней до існуючих будівель та споруд, у зв`язку із чим просило управління здійснити перевірку дозвільних документів на виконання будівельно-монтажних робіт та вжити заходи згідно чинного законодавства щодо приведення у відповідності державним будівельним нормам зазначеного будівництва.
У зв`язку із чим, відповідно до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі звернення Прокуратури Житомирської області №06-37/8012 вих-17 від 24.10.2017 винесено наказ Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області №104П від 16.11.2017 та направлення для проведення планового (позапланового) заходу №511/17-к від 16.11.2017, на підставі яких головним інспектором управління проведена перевірка щодо дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
За результатами здійснення перевірки відповідачем складено: акт, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.11.2017, припис про зупинення підготовчих та будівельних дій № 144/17-к від 30.11.2017 з якими позивач ознайомлена, проте від підпису відмовилася, про що зроблено відповідну відмітку перевіряючим у вказаних документах, також позивач повідомлялася про дату та час розгляду справи, у присутності ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Разом з тим, відповідно до п.21 Порядку за результатами позапланової перевірки на об`єкті, вищезазначені документи надіслані на адресу позивача, про що свідчить супровідний лист Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області №10018/3663/17 від 01.12.2017.
Разом з тим, доводи позивача про необізнаність з документами, на підставі яких винесена постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №45-ю/1006-7-18/3772/17 від 11.12.2017 є безпідставними, оскільки вказаний факт позивачем не доведено, так як на складених перевіряючим документах містяться відмітки щодо ознайомлення з ними позивачем (ознайомлення проводили за участі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ), крім того, такі документи додатково були надіслані на адресу позивача.
Відтак, позивач належним чином ознайомлена із документами винесеними перевіряючим за результатами проведеної перевірки.
Що стосується встановлених перевіркою порушень слід зазначити наступне.
Так, перевіркою, встановлено, що будівництво позивачем здійснювалося на підставі паспорту прив`язки №7/15 від 21.12.2015, виданого відділом містобудування та земельних відносин виконкому Малинської міської ради.
Згідно архітектурно-будівельних рішень відділом містобудування та земельних відносин виконкому Малинської міської ради та наданої проектної документації тимчасова споруда запроектована в один поверх, габаритними розмірами в осях 5*3,9 мм, покрівля скатна, зовнішні стіни метало каркас товщиною 150 мм з утепленням негорючими плитами, покрівля-крокви похилі з металевих профілів покриті профнастилом, утеплюються негорючими плитами, передбачено захист конструкцій від корозій.
Як видно зі змісту акту, складеного за результатами перевірки по факту встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 за магазином АДРЕСА_2 всупереч паспорту прив`язки №7/15 від 21.12.2015, виданого згідно з намірами замовника, розробленого ПП ВЕГОСТ, позивачем виконано будівельні роботи з влаштування капітальної будівлі для провадження підприємницької діяльності (загальні розміри 4,60-13.6 м), а саме: улаштування стовпчастого монолітного фундаменту з влаштуванням монолітного бетонного ростверку, кладка стін з газоблоку, утеплення зовнішніх стін мінераловатною плитою (товщина 7 мм), влаштовано дерев`яне перекриття, улаштування даху (дерев`яна кроквяна система, покриття з метало профілю). Станом на 31.11.2017 відомості щодо реєстрації дозвільних документів на початок виконання будівельних робіт відсутні.
Тобто, за висновками перевіряючого позивачем було здійснено будівництво капітальної споруди для провадження підприємницької діяльності, а не тимчасової, як передбачено паспортом прив`язки, у зв`язку із влаштуванням фундаменту (стовпчастого монолітного фундаменту з влаштуванням монолітного бетонного ростверку).
Тому, ключовим моментом в розгляді спірних правовідносин є встановлення статусу будівлі, розміщеній по АДРЕСА_1 в АДРЕСА_1 магазину 999.
Як вказує відповідач, що об`єкт містобудування, який містить кладку стін з газоблоку та улаштування повноцінного фундаменту відноситься до капітальної будівлі.
Так, порівнюючи статус будівель, слід вказати наступне.
В силу п.п.1.3 п.1 Порядку розміщення тимчасових споруд, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 21.10.2011 за №244 (далі Порядок №244) тимчасова споруда торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності (далі - ТС) - одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту.
Згідно з п. 2.1 Порядку № 244, підставою для розміщення ТС є паспорт прив`язки ТС.
Відповідно до ч.1 ст.181 ЦК України до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Таким чином, переміщення капітальних будівль без їх знецінення та зміни їх призначення не можливо.
Таким чином, капітальна будова завжди прив`язана до земельної ділянки, на якій вона знаходиться, оскільки обов`язково повинна мати фундаментну підставу. У порівнянні з цим тимчасова будова не має базової основи, а тому і не пов`язана з територією її місцезнаходження. При необхідності тимчасова будова може бути розібрана і перевезена для подальшої експлуатації. На будівництво капітальної будови необхідні законодавчо встановлені документи, а на тимчасову, такі документи не потрібні, лише паспорт прив`язки. Разом з тим, період експлуатації капітальної будови набагато більший, ніж тимчасової.
Слід зазначити, що в трактуванні ДБН В.2.1-10-2009 "фундамент" - це частина будівлі чи споруди, переважно підземна, яка сприймає навантаження від споруди і передає їх на основу, складену ґрунтами (природну) чи штучну".
Фундаменти класифікуються, згідно з ДБН, як фундаменти малозаглиблені:
Фундаменти малозаглиблені, мілкого закладання - передають навантаження на ґрунт переважно через підошву фундаменту.
Фундамент - це підземний чи підводний конструктивний елемент будівлі, що сприймає всі навантаження від вище розташованих вертикальних елементів несучого остова, бічного тиску грунту нерівномірних їх деформацій та передає їх на грунтові основи. Відстань від поверхні планування до нижньої площини фундаменту (підошви) - це глибина закладання фундаменту. Фундаменти поділяють на фундаменти мілкого та глибокого закладання.
Фундаменти мілкого закладання мають такі особливості: навантаження на основи передаються в основному через підошву фундаменту; співвідношення зовнішніх розмірів (висоти і ширини) складають не більше 4, що дозволяє розглядати такі фундаменти при їх повороті, як жорсткі конструкції; фундаменти влаштовують у відкритих котлованах або в порожнинах, утворених в масивах ґрунту.
Фундаменти глибокого закладання мають такі особливості: навантаження на основи передаються в через підошву фундаменту і бокову поверхню; співвідношення зовнішніх розмірів (висоти і ширини) більше 4; фундаменти влаштовують шляхом заглиблення в ґрунтовий масив або в порожнини, розташовані в масиві.
Із зазначеного вище, випливає, що такий конструктивний елемент як фундамент мілкого закладання, повинен мати наступні характерні ознаки: розташування конструктивного елементу (фундаменту) під землею та над землею; сприймання всіх навантажень (навантажень у вигляді згинальних моментів, поперечних і поздовжніх горизонтальних та вертикальних сил) та їх передача на ґрунтові основи; співвідношення висоти і ширини фундаменту мілкого закладання не перебільшує 4; для влаштування фундаментів обов`язковою умовою є влаштування котловану або влаштування порожнин в масивах ґрунту; певна розрахункова глибина закладання фундаментів, що не допускає морозного спучення ґрунтів; проектуються у відповідності до вимог нормативної документації та за фактом повинні відповідати даним проектної документації, наявність якої на будівництво об`єкта обов`язкова.
Зі змісту висновку експерта №30/80-2019 встановлено, що досліджуваний об`єкт пов`язаний з бетонною основою, та взаємодіє з нею оскільки передає вертикальні навантаження від власної ваги та ваги вище розташованих конструкцій, однак вказана бетонна основа не працює, як єдина жорстка система з вище розташованими огороджуючими конструкціями за всіма степенями свободи.
Також, глибина залягання становить 0,4 м (40 см) від рівня землі, та не відповідає п.п. 7.5.1 та 7.5.2 ДБН В.2.1-10-2009, замість передбаченого нормативом для кліматичної півзони "ІІВ1" глибини сезонного промерзання ґрунту -1,1 м (110 см); сприймає та передає на основу лише вертикальні навантаження, передач; навантажень у вигляді згинальних моментів, поперечних і поздовжніх горизонтальних сил від залізобетонної основи (армопоясу) на бетонний стовп не відбувається, що не відповідає суті терміну "фундамент" та наявна залізобетонна основа (армопояс) не відповідає поняттю "ростверк", про який зазначено в акті №1006/7/к15/171, так як не має зв`язку з бетонними стовпами для забезпечення розподілу всіх навантажень та здійснення сумісної робот.
Крім того, слід звернути увагу на той факт, що для встановлення тимчасових споруд було передбачено влаштування стрічкової монолітної армованої підготовки, них якої передбачався на відмітці - 0,300 відносно рівня чистої підлоги.
З огляду на встановлені характеристики бетонної основи на якій розміщено досліджуваний об`єкт, до ознак, які характеризують поняття "фундамент" не відноситься та не може бути класифікований як "стовпчастий фундамент", що у свою чергу також підтверджено судовим експертом у підготовчому засіданні. Також експертом наголошено, що об`єкти дослідження, в стані на час проведення дослідження та конструктивно передбачені проектною документацією, можливо віднести до стаціонарних тимчасових споруд, встановлених без улаштування фундаменту.
Отже, відсутні підстави, ставити висновки експерта, щодо встановлених конструкцій, під сумнів.
Поряд з цим, відповідачем під час здійснення перевірки також встановлено, що зведення стін здійснюється за допомогою газоблоків, всупереч виданому паспорту прив`язки, однак як свідчать пояснення судового експерту, з газоблоків теж монтуються полегшені конструкції.
Відтак, позивачем, згідно з паспортом прив`язки встановлюється тимчасова споруда для провадження підприємницької діяльності, яка не може вважатися капітальною будівлею, а тому висновки перевіряючого є помилковими та законодавчо не підтвердженими.
Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27 грудня 2019 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.
          
Головуючий	 	 	Сушко О.О.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Залімський І. Г.    Мацький Є.М.