Ухвала    
 
14 вересня 2020 року
м. Київ
 
справа № 623/460/20
провадження № 61-12907ск20 
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Кузнєцова В. О. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 11 лютого 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 23 липня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Касаційного цивільного суду про порушення цивільних прав органом державної влади,
ВСТАНОВИВ: 
25 серпня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргоюна ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 11 лютого 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 23 липня 2020 року у даній справі, тобто з пропуском встановленого законом строку на касаційне оскарження.
Згідно з частиною першою статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення відповідно до частини другої статті 390 ЦПК України.
Касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судомдо розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки заявникомне порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарженнята не додано до неї жодних доказів, які б підтвердили поважність причин його пропуску.
У відповідності до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.
Таким чином, заявникові необхідно звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження вказаних судових рішень та надати належні докази на підтвердження поважності причин його пропуску, оскільки безпідставне поновлення процесуального строку є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Крім того, подана ОСОБА_1 касаційна скарга викладена російською мовою, однак відповідно до частини першої статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою, якою в силу частини першої статті 10 Конституції України є українська мова.
У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа                      № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).
Згідно з частиною четвертою статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.
З огляду на вказане, ОСОБА_1 має надіслати до суду касаційної інстанції виправлену касаційну скаргу, викладену державною (українською) мовою, яка за формою і змістом повинна відповідати вимогам статті 392 ЦПК України, та надіслати копії касаційної скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, як це передбачено пунктом 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України.
Заявник не позбавлений права звернутися до перекладача з метою приведення касаційної скарги у відповідність до вимог закону.
Також на виконання пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України в касаційній скарзі ОСОБА_1 необхідно уточнити своє ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) державною мовою, оскільки долучені до касаційної скарги відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків № 346/10/20-40-51-08, видані Ізюмським управлінням Головного управління Державної податкової служби у Харківській області 27 лютого 2020 року на ім`я « ОСОБА_2 ».
Крім того, у порушення пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК Українизаявником не додано до касаційної скарги документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.
У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить звільнити його від сплати судового збору, надаючи відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, відповідно до яких за 2019 рік він отримав дохід у розмірі 13 949,00 грн.
Відповідно до частин першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Статтею 8 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу               позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі на час звернення з касаційною скаргою.
Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
У відповідності до підпункту 9 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою судовий збір справляється у розмірі, що становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року складає 2 102,00 грн.
На підставі зазначеного, розмір судового збору за подання касаційної скарги у цій справі становить 420,40 грн.
Оскільки розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання цієї касаційної скарги, не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 за попередній календарний рік (що становить 697,45 грн), а інших підстав, за наявності яких суд може звільнити його від сплати судового збору, не зазначено, у задоволенні клопотання слід відмовити.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі, код ЄДРПОУ: 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Таким чином, ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір та надати до суду відповідний документ, або ж документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
За таких обставин касаційну скаргу необхідно залишити без руху і надати заявникові строк для виправлення вищезазначених недоліків.
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення його від сплати судового збору за подання цієї касаційної скарги відмовити.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 11 лютого 2020 року та постанову Харківського апеляційного суду від 23 липня 2020 року залишити без руху.
Надати для усунення зазначених вище недоліків строк протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
Якщо заяву про поновлення строку на касаційне оскарження не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення цього строку будуть визнані неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено на підставі пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                            В. О. Кузнєцов