Ухвала
26 червня 2020 року
м. Київ
справа № 759/7631/19
провадження № 51 – 2978 ск 20
Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника ОСОБА_4 , який діє в інтересах засудженого ОСОБА_5 , на вирок Святошинського районного суду міста Києва від 27 червня 2019 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 20 січня 
2020 року щодо ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12019100080000974, 
встановив:
Захисник ОСОБА_4 19 червня 2020 року (відповідно до штампу ПАТ «Укрпошта») поза межами строку на касаційне оскарження звернувся з касаційною скаргою та  клопотанням про поновлення йому пропущеного строку.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 426 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) касаційну скаргу на судові рішення може бути подано протягом трьох місяців з дня проголошення рішення судом апеляційної інстанції, а засудженим, який тримається під вартою, – в той самий строк з дня вручення йому копії цього рішення.
За приписами ч. 2 ст. 113 КПК процесуальні дії під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу. Вимога про  необхідність виконання процесуальних дій у встановлений КПК строк також міститься у ст. 116 вказаного Кодексу.
За матеріалами провадження за скаргою, ухвалу апеляційного суду постановлено 20 січня 2020 року, судове засідання відбулося за участю захисника ОСОБА_4 . Однак, із касаційною скаргою захисник звернувся до Верховного Суду лише 
19 червня 2020 року, тобто після закінчення тримісячного строку на  касаційне оскарження.
Частиною 1 ст. 117 КПК передбачено, що строк виконання процесуальних дій поновлюється лише в тому випадку, якщо судом буде визначено поважність причин його пропуску.
Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Під поважними причинами слід розуміти лише ті  обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від  волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи  труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені скаржником.
Проте клопотання захисника про поновлення строку на касаційне оскарження не  містить обґрунтованих підстав для цього, а також переконливих аргументів на  підтвердження поважності причин, через які захисник не мав об`єктивної можливості подати касаційну скаргу протягом трьох місяців з дня проголошення рішення судом апеляційної інстанції. Посилання захисника на те, що повний текст ухвали направлений судом лише 16 квітня 2020 року, а отриманий ним 17   квітня 2020 року не є поважною причиною пропуску строку на  касаційне оскарження, оскільки кримінальне процесуальне законодавство не пов`язує початок перебігу такого строку із часом отримання копії ухвали захисником, який був присутнім під час судового засідання. 
За таких обставин колегія суддів не вбачає підстав для поновлення строку на касаційне оскарження захисникомсудових рішеньщодо ОСОБА_5 . Тому в силу п.  3 ч.  3 ст. 429 КПК касаційна скарга разом з усіма доданими до неї матеріалами підлягає поверненню особі, яка її подала.
Керуючись ч. 3 ст. 429 КПК, Суд
постановив: 
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про  поновлення строку на касаційне оскарження вироку Святошинського районного суду міста Києва від 27 червня 2019 року та ухвали Київського апеляційного суду від 20 січня 2020 року щодо ОСОБА_5 відмовити, а  касаційну скаргу захисника на вказані судові рішення разом із усіма доданими до  неї  матеріалами повернути особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                                     ОСОБА_2                                    ОСОБА_3