Справа № 991/7043/20
Провадження1-кс/991/7240/20

У Х В А Л А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2020 року                                                                 м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань у приміщенні Вищого антикорупційного суду скаргу народного депутата України ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, 

установив:

До Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга, в якій народний депутат України ОСОБА_3 просить зобов`язати посадових осіб Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за фактом вчинення злочинів, передбачених ст. 109, 157, 161, 364 КК України, за його депутатським зверненням від 13.08.2020 № 68/13-08 та розпочати досудове розслідування.
Скарга обґрунтована тим, що 13.08.2020 ним, як народним депутатом України, направлено до Національного бюро депутатське звернення про вчинення головами Донецької та Луганської обласних державних адміністрацій – обласних військово-цивільних адміністрацій ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , окремими причетними службовими особами Центральної виборчої комісії злочинів, передбачених ст. 109, 157, 161, 364 КК України, – захоплення державної влади; перешкоджання здійсненню виборчого права, порушення рівноправності громадян (дискримінація) за ознаками політичних переконань, місця проживання, зловживання владою, службовим становищем дій.
Вказане депутатське звернення отримано Національним бюро 17.08.2020.
Після отримання вказаного депутатського звернення Національним бюро жодних дій, спрямованих на внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснення досудового слідства зазначеним органом не вчинялося.
Вважає, що така бездіяльність повноважних працівників Національного бюро суперечить вимогам ст. 214 КПК України та призвела до того, що по його зверненню не розпочато досудове розслідування, чим порушені його процесуальні права, як заявника.
Особа, яка подала скаргу, народний депутат України ОСОБА_3 у судовому засіданні скаргу підтримав, просив її задовольнити та зобов`язати уповноважених осіб Національного бюро внести відомості до ЄРДР.
Національне бюро явку представника у судове засідання не забезпечило, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлене належним чином. На час розгляду скарги пояснень чи заперечень до суду не надходило.
Враховуючи положення ст. 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності особи, яка подала скаргу, та представника особи, бездіяльність якої оскаржується. 
Вислухавши пояснення особи, яка подала скаргу, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов висновку, що скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до пункту 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до ст. 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України. 
В примітці до ст. 45 КК України віднесено до корупційних злочинів кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368, 368-3-369, 369-2, 369-3.
Відповідно до ч. 2 ст. 33-1 КПК України слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.
З системного аналізу наведених норм слідує, що слідчі судді Вищого антикорупційного суду уповноважені на розгляд скарг, поданих в порядку ст. 303 КПК України, виключно у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду. Вказаний висновок кореспондується з нормами частини 1 статті 306 КПК України.
У ході судового розгляду скарги встановлено, що народний депутат України ОСОБА_3 звернувся до Національного бюро із депутатським зверненням – повідомленням про вчинення злочинів від 13.08.2020 вих. № 68/13-08, в якому просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.
Заявник вважає, що головами Донецької та Луганської обласних державних адміністрацій – обласних військово-цивільних адміністрацій ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , окремими причетними службовими особами Центральної виборчої комісії вчинені кримінальні правопорушення, передбачені ст. 109, 157, 161, 364 КК України
Враховуючи вищевикладене, до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду належить зазначене у депутатському зверненні – повідомлення про вчинення злочинів кримінальне правопорушення, передбачене ст. 364 КК України, тому слідчий суддя досліджує лише обставини щодо наявності підстав та дотримання порядку внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань в цій частині.
За змістом ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України.
Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. 
Положення ст. 214 КПК України є взаємопов`язаними з нормами ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України).
Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокуратура від 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; особа, яка подає заяву чи повідомляє про кримінальне правопорушення, під розпис попереджається про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве повідомлення, крім випадків надходження заяви, повідомлення поштою або іншими засобами зв`язку.
У своїй постанові від 16 травня 2019 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) вказав: "...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження - це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. ... ... ... Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин....".
З огляду на викладене, наявні підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. 
Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Згідно Рішення Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року № 4-р(II)/2020, а саме п. 5 мотивувальної частини, зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, про фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.
Досліджуючи депутатське звернення – повідомлення про вчинення злочинів народного депутата України ОСОБА_3 від 13.08.2020, слідчим суддею встановлено, що заявник посилається на те, що Голови Донецької та Луганської обласних державних адміністрацій – обласних військово-цивільних адміністрацій ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , надавши висновки про неможливість проведення місцевих виборів на окремих територіях областей, відкрито та цинічно пролобіювали власні інтереси по продовженню функціонування військово-цивільних адміністрацій, які фактично перебувають у прямому підпорядкуванню Президента України, який є лідером провладної політичної сили. Тому, в діях посадових осіб військово-цивільних адміністрацій наявні кваліфікуючі ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.
Крім того, на думку заявника окремі члени Центральної виборчої комісії, державного органу вдалися до прийняття завідомо необґрунтованого та незаконного рішення про неможливість проведення місцевих виборів в окремих територіях Донецької та Луганської областей. Вважає, що вказані посадові особи, перевищуючи свої службові повноваження, не з`ясувавши дійсні обставини можливості проведення виборів (відсутність воєнного та надзвичайного стану), в порушення вимог закону позбавили громадян України їх невід`ємного конституційного права обирати і бути обраним, вчинили дії, у яких наявні кваліфікуючі ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.
Слідчий суддя зазначає, що заявник у тексті депутатського звернення - повідомлення про кримінальне правопорушення висуває загальне припущення про можливе вчинення протиправних дій або бездіяльності певними службовими особами, ґрунтуючись лише на суб`єктивному уявленні щодо неправомірності дій таких осіб. 
Обов`язковими ознаками складу злочину «Зловживання владою або службовим становищем» є кваліфікуючіознаки, які прямо названі в диспозиції ч. 1 ст. 364 КК України і наявність яких необхідно доводити під час провадження у будь-якій кримінальній справі: 1) вина – у формі умислу; 2) мета – отримання будь-якої неправомірної вигоди для себе чи для іншої фізичної чи юридичної особи; 3) діяння – використання влади або службового становища всупереч інтересам служби; 4) наслідки – істотна шкода охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам або інтересам юридичних осіб; 5) об`єкт злочину – інтереси служби; 6) суб`єкт – службова особа. 
Відповідно до п. 3 примітки до ст. 364 КК України істотною шкодою у статтях 364, 364-1, 365, 365-2, 367 вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.
Тобто, зловживання владою або службовим становищем визнається злочином за наявності трьох спеціальних ознак в їх сукупності: 1) використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби; 2) вчинення такого діяння з корисливих мотивів чи в інших особистих інтересах або в інтересах третіх осіб; 3) заподіяння такими діями істотної шкоди охоронюваним законом правам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб. 
Відсутність однієї із зазначених ознак свідчить про відсутність складу злочину, передбаченого ст. 364 КК України.
Натомість, депутатське звернення – повідомлення про вчинення злочинівне містить обставин, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення - ст. 364 КК України, оскільки обов`язковою складовою у даному складі є заподіяння шкоди, яка має бути матеріальною та у причинному зв`язку із діями осіб, щодо яких ставиться питання про притягнення до кримінальної відповідальності. 
Відомості, викладені заявником, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці зазначених у заяві обставин, та зводяться до незгоди із наданими висновками та прийнятим, на підставі цих висновків, Центральною виборчою комісією рішенням.
Звертаю увагу, що розглядаючи скаргу на бездіяльність уповноваженої особи Національного бюро щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, слідчий суддя не надає оцінки поданому заявником повідомленню про вчинене кримінальне правопорушення на предмет наявності ознак складу злочину, а лише перевіряє чи містить таке повідомлення виклад обставин, які можуть свідчити про вчинення відповідного кримінального правопорушення.
З огляду на викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що підстави для задоволення скарги відсутні.
Керуючись ст. 2, 7, 9, 33-1, 214, 303 – 307, 372 КПК України, слідчий суддя

постановив:

У задоволенні скарги відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення судового рішення.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1