ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2020 року 
м. Київ
Справа №  908/3402/16 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: Могил С.К. - головуючий (доповідач), Мачульський Г.М, Случ О.В., за участю секретаря судового засідання Кравчук О.І., та представників: позивача: Сідельникова О.Л., відповідача: Комраков С.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції касаційну скаргу  Публічного акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго"  на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 17.02.2020  та рішення Господарського суду Запорізької області від 04.11.2019  у справі № 908/3402/16  за позовом Приватного підприємства "Наукове промислово-комерційне об`єднання "ТАТА" до Публічного акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго" в особі виробничого структурного підрозділу "Василівський район електричних мереж" про визнання протиправним та скасування протоколу від 21.09.2016 № 23/16 засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил користування електричною енергією щодо застосування оперативно - господарської санкції, 	
ВСТАНОВИВ:
У грудні 2016 року ПП "Наукове промислово-комерційне об`єднання "ТАТА" звернулось до Господарського суду Запорізької області з позовом до Відкритого акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго" в особі Виробничого структурного підрозділу "Васильківський район електричних мереж" про визнання протиправним та скасування протоколу № 23/16 від 21.09.2016 засідання комісії з розгляду Актів про порушення Правил користування електричною енергією щодо застосування оперативно-господарської санкції.
Під час неодноразового розгляду заявленого у даній справі позову, судами встановлено, що між Відкритим акціонерним товариством "Запоріжжяобленерго" в особі Виробничого структурного підрозділу "Васильківський район електричних мереж" (постачальником) та Приватним підприємством "Наукове промислово-комерційне об`єднання "ТАТА" (споживачем) 01.02.2010 укладено договір про постачання електричної енергії № 853, за умовами якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок останнього з приєднаною потужністю, зазначеною у додатку № 1 "Обсяги постачання електричної енергії споживачу", а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.
Згідно з п. 2.1. договору під час виконання умов договору, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язались керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ). 
Так представниками постачальника 22.07.2016 на об`єкті споживача за адресою: АДРЕСА_1 проведено технічну перевірку засобів обліку, за результатами якої складено акт про пломбування елементів розрахункового засобу обліку електричної енергії до 1000В та встановлення індикаторів, відповідно до якого постачальником опломбовано лічильник позивача НІК 2303 АРК1, зав. № 0028513, встановлені пломби на клемній кришці лічильника електроенергії № 0028513, ввідному комутаційному пристрої (до обліку), трансформаторах струму, огородженні оптопорту та силового трансформатору. 
Також постачальником 22.07.2016 складено акт-вимогу щодо проведення в термін до 22.08.2016 державної повірки (заміни) лічильника активної, реактивної електроенергії, у якого закінчився термін Держповірки. 
Як стверджує позивач, з метою виконання акта-вимоги від 22.07.2016, його працівник ОСОБА_1 01.08.2016 розпломбував та зняв лічильник, про що за допомогою телефонного зв`язку повідомив відповідача.
В свою чергу, працівниками відповідача на об`єкті позивача 01.08.2016 складено акт № 000982 про порушення позивачем п.п. 10.3.1, 10.2.9, 10.2.26 ПКЕЕ, яким зафіксовано факт зняття розрахункового лічильника електроенергії без дозволу енергопостачальної організації. Зазначений акт підписано представником позивача ОСОБА_1 без зауважень.
Також 01.08.2016 позивачу надано акт-вимогу про усунення виявленого порушення у строк до 10.08.2016, зокрема, позивача зобов`язано провести установку повіреного розрахункового обліку, який пройшов Держповірку та вхідний контроль. 
За змістом протоколу № 536 повірки лічильника активної (реактивної) енергії від 04.08.2016, складеним держповірником ДП "Запорізький науково-виробничий центр стандартизації метрології та сертифікації", лічильник позивача НІК 2303 АРК1 зав. № 0028513 визнаний придатним до експлуатації.
Відповідно до заяви позивача від 12.08.2016 останній надав відповідачу лічильник для його "встановлення та визначення відповідності нормативним документам, а також можливості його застосування в колах комерційного обліку електричної енергії".
Актом вхідного контролю від 19.08.2016 лічильник позивача НІК 2303 АРК1  зав. № 0028513 опломбовано пломбою № С29324533 та визнано придатним для використання при обліку електричної енергії.
Згідно з актом про пломбування елементів розрахункового засобу обліку електричної енергії до 1000В та встановлення індикаторів від 26.08.2016, відповідачем опломбовано спірний лічильник позивача та відновлено облік споживання електричної енергії.
В подальшому на підставі акта про порушення № 000982 від 01.08.2016 комісією відповідача прийнято рішення про донарахування об`єму та вартості недоврахованої електроенергії внаслідок порушення позивачем п.п. 10.3.1, 10.2.9, 10.2.26 ПКЕЕ з 23.07.2016 по 26.08.2016 (за 24 робочі дні, в тому числі за 6 днів, що передували дню виявлення порушення, та 18 днів від дня виявлення порушення по день усунення порушення, визначивши час роботи - 8 годин, 5 днів на тиждень) на підставі пункту 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562 (далі - Методика) за порушення, зазначене у п.п. 3 п. 2.1 Методики в обсязі 14 400 кВт.г. на суму 31 154, 90 грн. Зазначене рішення оформлене протоколом № 23/16 від 21.09.2016, підписаним представником позивача з поміткою про незгоду з розрахунком середньодобового споживання електричної енергії.           
Не погоджуючись з даним рішенням про донарахування об`єму та вартості недоврахованої електроенергії внаслідок порушення ПКЕЕ, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Постановою Верховного Суду від 17.05.2018 скасовано рішення судів у даній справі, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції для належного вирішення таких питань: 
-          чи є сам факт зняття розрахункового лічильника електроенергії без дозволу енергопостачальної організації діями споживача, які призвели до зміни приладів обліку (як зазначено в самому акті № 000982);
-          чи підпадають зазначені дії під перелік порушень, визначених п.п. 3 п. 2.1 Методики, результатом вчинення яких є застосування п. 2.5 Методики для визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.
Під час нового розгляду даної справи суди суд апеляційної інстанції правильно  врахував висновок, викладений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14.01.2020 у справі №910/17955/17, згідно з яким вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акту про порушення ПКЕЕ, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акту постачальника електричної енергії відповідно до ч. 2 ст. 20 ГК України, норми ст. 235-237 ГК України  щодо оперативно-господарських санкцій до спірних правовідносин застосуванню не підлягають, вказані нарахування є платою за поставлену електричну енергію, розмір нарахування за недовраховану електроенергію визначається згідно із ПКЕЕ та відповідно до Методики за встановленими нею формулами.
Апеляційним судом також правильно зазначено, що відповідно до п. 3.34 ПКЕЕ будь-які роботи, пов`язані з порушенням або зміною схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії, проводяться за погодженням з електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії) у присутності представників заінтересованих сторін та оформляються актом.
Таким чином правильним є висновок про те, що самостійне розпломбування та зняття лічильника працівниками Позивача, навіть за умови попереднього повідомлення про це Відповідача, є порушенням п. 3.34 ПКЕЕ, бо він містить імперативний припис щодо оформлення в такому разі акта в присутності уповноважених осіб споживача та електропередавальної організації. 
Проведення розпломбування зі слів Позивача 01.08.2016 та складення в цей же день акту про порушення не свідчить про виконання Позивачем вимог п. 3.34 ПКЕЕ, крім того наданими поизивачем доказами підтверджено передачу лічильника НІК 2303 АРК1 №0028513 на повірку ТОВ "НПП АСУЕНЕРГОПРОМ" 27.07.2016.
Між тим, не зважаючи на наявність вказаного порушення з боку Позивача, судами зроблено висновок, що матеріалами справи не підтверджено, що вказані дії призвели до зміни показів приладів обліку (як зазначено в самому акті №000982), та що такі дії не підпадають під перелік порушень, визначених п. п. 3 п. 2.1 Методики, результатом вчинення яких є застосування п. 2.5 Методики для визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.
За таких обставин рішенням Господарського суду Запорізької області від 04.11.2019, залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 17.02.2020, позов задоволено, визнано недійсним рішення комісії Виробничого структурного підрозділу "Василівський район електричних мереж" ПАТ "Запоріжжяобленерго" по розгляду актів порушення Правил користування електричною енергією, яке оформлене протоколом №23/16 від 21.09.2016.
Не погоджуючись з судовими рішеннями, відповідач звернувся з касаційною скаргою до Верховного Суду, в якій стверджує про помилковість висновків судів, в тому числі з огляду, на неврахування висновку, викладеного Верховним Судом щодо застосування ПКЕЕ до подібних правовідносин. Вважає, що внаслідок вчинення позивачем зазначеного в акті порушення, відбулось безоблікове споживання електричної енергії, тому вважає спірне рішення санкцію обґрунтованою, а позов безпідставним. У зв`язку з цим скаржник просить скасувати судові рішення у справі та ухвалити нове - про відмову в позові.
Позивач надіслав відзив на касаційну скаргу, в якому просить залишити оскаржувані судові рішення  без змін, посилаючись на їх законність   та обґрунтованість. 
Переглянувши в касаційному порядку постанову апеляційного та рішення місцевого господарських судів, колегія суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду дійшла висновку про наявність підстав для часткового задоволення касаційної скарги, з огляду на таке.
Відповідно до приписів частини 1 статті 316 Господарського процесуального кодексу України, вказівки, що містяться у постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду першої та апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.
Як вже зазначав в постанові у даній справі Верховний Суд, в розумінні частини 5 статті 236 ГПК України, обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Однак судові рішення першої та апеляційної інстанцій, ухвалені за результатом нового розгляду справи, таким вимогам не відповідають, оскільки висновки судів про те, що дії позивача не призвели до зміни показів приладів обліку (як зазначено в самому акті №000982), та про те, що такі дії не підпадають під перелік порушень, визначених п. п. 3 п. 2.1 Методики, результатом вчинення яких є застосування п. 2.5 Методики для визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, суперечать встановленим судами обставинам.
Так, суди обох інстанцій правильно врахували, що відповідно до п. 3.34 ПКЕЕ будь-які роботи, пов`язані з порушенням або зміною схеми розрахункового обліку електричної енергії, заміною типу розрахункового засобу обліку електричної енергії, проводяться за погодженням з електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії) у присутності представників заінтересованих сторін та оформляються актом.
Роботи з розпломбування, випробування, вимірювання, зміни схеми розрахункового обліку, заміни типу розрахункового обліку електричної енергії без оформлення акта в присутності уповноважених осіб споживача та електропередавальної організації (постачальника електричної енергії) не допускаються.
Під час проведення вищезазначених робіт розрахунковий облік обсягу електричної енергії здійснюється за тимчасовими схемами, узгодженими з постачальником електричної енергії. У разі неможливості створення тимчасових схем розрахункового обліку розрахунки за електричну енергію, спожиту протягом часу проведення вищезазначених робіт, здійснюються відповідно до порядку, погодженого заінтересованими сторонами.
Після закінчення робіт засоби обліку опломбовуються та передаються на збереження згідно з процедурою, визначеною пунктами 3.31-3.32 цих Правил.
Враховуючи викладене, самостійне розпломбування та зняття лічильника працівниками Позивача, навіть за умови попереднього повідомлення про це Відповідача, є порушенням п. 3.34 ПКЕЕ, бо він містить імперативний припис щодо оформлення в такому разі акта в присутності уповноважених осіб споживача та електропередавальної організації. Проведення розпломбування зі слів Позивача 01.08.2016 та складення в цей же день акту про порушення не свідчить про виконання Позивачем вимог п. 3.34 ПКЕЕ, докази складання акту про розпломбування матеріали справи не містять. 
Крім того, судами правильно відхилено доводи позивача про самостійне розпломбування 01.08.2016 з огляду на наявні у справі докази, які підтверджують передачу лічильника НІК 2303 АРК1 №0028513 на повірку ТОВ «НПП АСУЕНЕРГОПРОМ» 27.07.2016.
Однак, висновок судів про те, що матеріалами справи не підтверджено, що вказані дії призвели до зміни показів приладів обліку (як зазначено в самому акті №000982), такі дії не підпадають під перелік порушень, визначених п. п. 3 п. 2.1 Методики, результатом вчинення яких є застосування п. 2.5 Методики для визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.
Так, за змістом п. 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики.
Пунктом 1.1 Методики передбачено, що вона встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 N 28 (далі - ПКЕЕ), або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.99 N 1357 (далі - ПКЕЕН).
Згідно з п. 2.1 Методики вона застосовується на підставі акта порушень, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕ, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ:   1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал, фальсифікації тавр про повірку засобів обліку, тавр електропередавальної організації, тавр інших заінтересованих сторін, відбитки яких нанесені на пломби (далі - пошкодження пломб), або відсутності пломб на розрахункових засобах обліку в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ; 2) пошкодження або відсутності пломб, встановлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ; 3) пошкодження розрахункових засобів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів засобів обліку; 4) пошкодження або відсутності пломб на розрахункових засобах обліку, що враховують обсяг електричної енергії, переданої мережами споживача (за наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному ПКЕЕ), пошкодження зазначених розрахункових засобів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів засобів обліку;   5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, яка не є власністю споживача;  6) підключення до електричної мережі, що є власністю споживача, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії з порушенням схеми обліку; 7) підключення до електричної мережі, що є власністю споживача, електроустановок, струмоприймачів або електропроводки поза розрахунковими засобами обліку електричної енергії без порушення схеми обліку.
За змістом пункту 2.5. Методики, в разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт·год) визначається за формулою (W доб. = P · t доб. · K в),     де P - потужність (кВт), визначена як: а) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складення акта порушень ПКЕЕ струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі); б) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складення акта порушень ПКЕЕ струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних всіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта порушень ПКЕЕ, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, зазначену в Договорі); в) дозволена потужність для даної точки обліку, зазначена в Договорі (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів "а" або "б" цього пункту, перевищує дозволену потужність для даної точки обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність); t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби (год.), що складає: при однозмінній роботі споживача - t = 8; при двозмінній роботі споживача - t = 16; при тризмінній роботі споживача - t = 24; при інших режимах роботи визначається на підставі Договору; K в (K в.і) - коефіцієнт використання струмоприймачів.
Суди встановивши, що зафіксоване в акті № 000982 про порушення ПКЕЕ порушення у вигляді зняття розрахункового лічильника електроенергії без дозволу енергопостачальної організації,  не призвело до зміни показів приладів обліку, усунулись від встановлення обставин, чи відбувалось споживання електричної енергії протягом зазначеного в спірному рішенні періоду, та жодним чином не обґрунтували, чому дії позивача не підпадають під перелік порушень, визначених п. п. 3 п. 2.1 Методики, результатом вчинення яких є застосування п. 2.5 Методики для визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, помилково посилаючись на недоведеність факту втручання в роботу лічильника. При цьому, суди залишили поза увагою, що сам факт пошкодження/зняття пломб по суті є самостійним порушенням ПКЕЕ, на який не впливає обставина наявності або відсутності зміни показів лічильника.
Разом з тим, оскільки предметом спору у даній справі є визнання протиправним та скасування протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ, яке винесено на підставі відповідного акта про порушення, в межах даного предмета спору доказуванню та дослідженню підлягають саме обставини пов`язані з конкретним порушенням ПКЕЕ.
Враховуючи, що суди обох інстанцій належним чином не кваліфікували дії позивача, щодо яких прийняте спірне у справі рішення відповідача, та, відповідно, не надали вичерпної відповіді стосовно питань, викладених в постанові Верховного Суду у даній справі, зокрема, чи підпадають зазначені в акті про порушення дії під перелік порушень, визначених п.п. 3 п. 2.1 Методики, результатом вчинення яких є застосування п. 2.5 Методики для визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, та належним чином не обґрунтували висновку про відсутність у даному випадку підстав для нарахування спірної господарської санкції протягом зазначеного відповідачем періоду.
Частиною 2 статті 300 цього Кодексу встановлено, що суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
Відповідно до статті 310 частини 3 пункту 1 Господарського процесуального кодексу України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази.
Таким чином, за наявності допущених судами порушень вказаних вимог процесуального законодавства судові рішення підлягають скасуванню, а справа - передачі на новий розгляд до суду першої інстанції.
Під час нового розгляду справи суду першої інстанції слід врахувати викладене, дослідити та дати належну оцінку наявним у справі докази, дійти вичерпного висновку стосовно заявлених вимог, та у разі необхідності здійснити належну перевірку розміру заявленої до стягнення вартості недоврахованої електроенергії, а саме: правильності всіх вихідних даних, що використовувались енергопостачальником при здійсненні такого розрахунку, в тому числі, періоду споживання, а також арифметичну правильність розрахунку. 
Керуючись ст. ст. 240, 300, 301, 308, 310, 314, 315, 317 ГПК України, Суд

ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго" задовольнити частково.
Постанову Центрального апеляційного господарського суду від 17.02.2020 та рішення Господарського суду Запорізької області від 04.11.2019 у справі №908/3402/16 скасувати.
Справу передати на новий розгляд до Господарського суду Запорізької області.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий  суддя	Могил С.К.   	
Судді:	Мачульський Г.М.	
 	Случ О.В.