Ухвала
7 серпня 2020 року
м. Київ
справа № 756/6953/2017
провадження № 61-11037ск20
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Тандир Дмитро Віталійович, на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 14 листопада 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 липня 2020 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агропрофіт» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_1 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої ОСОБА_6 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Служба у справах дітей Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації, про виселення та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агропрофіт», Київської міської державної адміністрації, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Оболонський районний відділ державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції, про визнання права власності, 
ВСТАНОВИВ:
27 липня 2020 року подана касаційна скарга  ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Тандир Д. В., на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 14 листопада 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 липня 2020 року, повний текст якої складено 15 липня 2020 року.
Відповідно до пункту 3 частини другої статті 392 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб). 
Заявник у касаційній скарзі не зазначила ім`я та місце проживання чи перебування відповідача за первісним позовом - ОСОБА_5 .
За таких обставин заявнику необхідно подати до Верховного Суду виправлену касаційну скаргу, оформлену у відповідності до вимог статті 392 ЦПК України, і надати копії цієї скарги відповідно до кількості учасників справи.
Згідно із пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. 
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми.
У разі якщо у касаційному порядку оскаржуються судові рішення, прийняті за наслідками розгляду первісного і зустрічного позовів, й заявник не згоден із такими рішеннями у частині розгляду вимог за обома зазначеними позовами, судовий збір має сплачуватися ним так само з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.
Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній на час подання позову, за подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становила 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 600 грн).
Товариством з обмеженою відповідальністю «Агропрофіт» заявлено одну вимогу немайнового характеру.
Тому за подання касаційної скарги заявнику необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 3 200 грн (1 600*200%), про що надати відповідний документ або документ, що підтверджує підстави звільнення його від сплати судового збору відповідно до закону.
Як вбачається зі змісту касаційної скарги, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Тандир Д. В., також оскаржує судові рішення в частині вирішення судами попередніх інстанцій зустрічного позову. 
Розмір судового збору за подання зустрічної позовної заяви про визнання права власності визначається з урахуванням вартості спірного майна. Ціна позову визначається на день подання позову і саме з такої ціни позову визначається розмір судового збору, що підлягає сплаті. 
Подана касаційна скарга та зміст оскаржуваних судових рішень не містять відомостей щодо дати звернення ОСОБА_1 до суду із зустрічним позовом та ціни позову, що унеможливлює визначення розміру судового збору. 
За таких обставин заявнику також необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги за вимогу майнового характеру, виходячи з 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні зустрічної позовної заяви майнового характеру.
Судовий збір за подання касаційної скарги має бути зараховано за платіжними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, найменування податку, збору, платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». 
Оскільки касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 ЦПК України, вона відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України залишається без руху.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Тандир Дмитро Віталійович, на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 14 листопада 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 липня 2020 року залишити без руху.
Надати заявнику десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для подання документа про сплату судового збору.
У разі невиконання у встановлений судом строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику. 
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                                         С. О. Карпенко