Справа № 127/3487/20 
Провадження № 33/801/346/2020
Категорія: 290 
Головуючий у суді 1-ї інстанції Ковбаса Ю. П.
Доповідач: Рибчинський В. П.

ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 липня 2020 року                                                                               м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі судді судової палати у цивільних справах Рибчинського В.П.,
за участю прокурора Паука В., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 24 квітня 2020 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративне правопорушення, 

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 29 від 03.02.2020 начальник КП «Комбінат комунальних підприємств» ОСОБА_1 , являючись суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» в силу підпункту «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», а також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальності за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів» в силу примітки до вказаної статті, при підготовці, підписанні та публікації договору на поставку товару від імені КП «Комбінат комунальних підприємств» від 05.11.2019 № 54 в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересу, тобто маючи суперечність між його приватним інтересом, обумовленим сімейними стосунками з ФОП ОСОБА_2 , яка є його донькою, та його службовими повноваженнями на посаді начальника КП «Комбінат комунальних підприємств», що відповідно впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання ним зазначених повноважень, прийняв рішення укласти договір від імені КП «Комбінат комунальних підприємств» від 05.11.2019 № 54 з ФОП ОСОБА_2 та вчинив дію підписав вказаний договір від імені КП «Комбінат комунальних підприємств». 
Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172 – 7 КУпАП.
Відповідно до протоколу № 26 від 03.02.2020 начальник КП «Комбінат комунальних підприємств» ОСОБА_1 , являючись суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» в силу підпункту «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», а також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальності за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів» в силу примітки до вказаної статті, при підготовці, підписанні та публікації договору на поставку товару від імені КП «Комбінат комунальних підприємств» від 07.05.2018 № 54 в порушення вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», не вжив заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів та не повідомив безпосереднього керівника, а саме Вінницького міського голову, не пізніше наступного робочого дня, в даному випадку 08.05.2018, з моменту, коли дізнався чи повинен був дізнатися про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме суперечності між його приватним інтересом, обумовленим сімейними стосунками з ФОП ОСОБА_2 , яка є його донькою, та його службовими повноваженнями, що відповідно впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання ним зазначених повноважень
Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172 – 7 КУпАП.
Відповідно до протоколу № 28 від 03.02.2020 встановлено, що начальник КП «Комбінат комунальних підприємств» ОСОБА_1 , являючись суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» в силу підпункту «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», а також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальності за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів» в силу примітки до вказаної статті, при підготовці, підписанні та публікації договору на поставку товару від імені КП «Комбінат комунальних підприємств» від 05.11.2019 № 54 в порушення вимог пункту 1, 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», не вжив заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів та не повідомив безпосереднього керівника, а саме Вінницького міського голову, не пізніше наступного робочого дня, в даному випадку 06.11.2019, з моменту, коли дізнався чи повинен був дізнатися про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме суперечності між його приватним інтересом, обумовленим сімейними стосунками з ФОП ОСОБА_2 , яка є його донькою, та його службовими повноваженнями, що відповідно впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання ним зазначених повноважень.
Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172 – 7 КУпАП. 
Постановою Вінницького міського суду Вінницької області від 24 квітня 2020 року визнано  ОСОБА_1  винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення:
- за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП у виді штрафу в розмірі 100 (сто) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень на користь держави;
- за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП у виді штрафу в розмірі 200 (двісті) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень на користь держави.
На підставі ч. 2 ст. 36 КУпАП остаточно накладено на  ОСОБА_1 адміністративне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 172-7 КУпАП у виді штрафу на користь держави в розмірі 200 (двісті) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень 00 копійок. 
Не погоджуючись з такою постановою суду  ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, просив оскаржувану постанову скасувати, справу закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. 
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, вважаю, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з огляду на наступне.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений завчасно та належним чином, що підтверджується поданим ним клопотанням про зупинення строку розгляду адміністративної справи.
Апеляційний суд відмовляє у задоволенні зазначеного клопотання, оскільки КУпАП не передбачає зупинення строків розгляду адміністративної справи.
Крім того слід зазначити, що судове засідання тричі відкладалось за клопотаннями ОСОБА_1 , разом з тим апелянт достовірно знаючи про дату та час розгляду справи відносно нього, 01 липня 2020 року в судове засідання не з`явився, клопотання про відкладення розгляду справи не заявив, поважних причин неявки в судове засідання не зазначив.
За таких обставин, апеляційний суд розцінює клопотання ОСОБА_1 про зупинення строків розгляду справи як затягування розгляду справи, а тому враховуючи стислі строки розгляду справи про адміністративне правопорушення вважає за можливе розглянути справи без участі ОСОБА_1 .
Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а орган чи посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення, з урахуванням положень, викладених у ст.ст. 251, 252 КУпАП, зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, керуючись законом та правосвідомістю, оцінити докази за своїм внутрішнім переконанням в їх сукупності.
Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.
Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 суд першої інстанції вважав, що вина останнього є доведеною та підтверджується матеріалами справи.
Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком суду з огляду на наступне.
Відповідно до пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції»   ОСОБА_1 , як начальник КП «Комбінат комунальних підприємств», є суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення.
Статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції» закріплено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані:
1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;
2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;
3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;
4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.
На підставі ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.
Приватний інтерес, це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.
Потенційний конфлікт інтересів наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Доводи апеляційної скарги про те, що  ОСОБА_1 письмово повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про конфлікт інтересів у зв`язку з чим відсутній склад адміністративного правопорушення не заслуговує на увагу з наступних підстав.
Відповідно до п. 2 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані, зокрема повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.
З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , будучи начальником КП «Комбінат комунальних підприємств», 05 листопада 2019 року уклав і підписав від імені КП «Комбінат комунальних підприємств» договір поставки № 54 із ФОП ОСОБА_2 , яка є його дочкою, внаслідок чого виник конфлікт інтересів. Повідомлення НАЗК вже після вчинення дій (прийняття рішень) не є підставою для звільнення особи від відповідальності, передбаченої ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП.
З повідомлення про конфлікт інтересів вбачається, що 13 грудня 2019 року начальник КП «Комбінат комунальних підприємств» ОСОБА_1 повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції щодо наявності у його діяльності можливих фактів реального конфлікту інтересів (а.с. 64).
З наведеного вбачається, що ОСОБА_1 в порушення вимог п. 2 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції щодо конфлікту інтересів більш як через місяць з моменту виникнення конфлікту інтересів.
Отже судом першої інстанції вірно встановлено наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП.
Спираючись на встановлені фактичні обставини даного адміністративного провадження, які підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами, зокрема, протоколами про адміністративні правопорушення №26, №28, №29 від 03.02.2020, договором №54 про поставку товарів, витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно ФОП ОСОБА_2 , витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно КП «Комбінат комунальних підприємств», скріншотами з офіційного сайту Вінницької міської ради, розпорядженням міського голови, листом ознайомлення з антикорупційним законодавством від 12.01.2018, ознайомленням зі змінами до ЗУ «Про запобігання корупції» від 02.10.2019, витягами з наказів, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП, є доведеною поза розумним сумнівом.
При призначенні ОСОБА_1 стягнення суд першої інстанції з достатньою повнотою врахував усі обставини справи, ступінь тяжкості вчиненого правопорушення і воно є необхідним і достатнім для виправлення ОСОБА_1 та попередження вчинення ним нових правопорушень.
Поміж іншого не заслуговують на увагу доводи ОСОБА_1 , наведені у письмових поясненнях, про те, що суд першої інстанції наклав адміністративне стягнення поза межами 3-х місячного строку, оскільки на момент розгляду справи в суді першої інстанції – 24 квітня 2020 року, були внесені зміни до ч. 4 ст. 38 КУпАП, зокрема адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.
Відповідно до ч. 4 ст. 8 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.
З наведеного вбачається, що на час розгляду справи районним судом накладено  адміністративне стягнення в межах строку, передбаченого ч. 4 ст. 38 КУпАП з урахуванням змін, внесених до цієї статті.
При розгляді справи судом порушень ст.ст. 279, 280 КУпАП не допущено, докази перевірені на їх допустимість, належність та достатність відповідно до ст. 252 КУпАП, а всі обставини, що мають значення для вирішення справи, суд з наведенням відповідних мотивів встановив та правильно кваліфікував вчинене правопорушення.
Неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права, які б були підставою для скасування постанови судді та закриття провадження у справі, апеляційним переглядом не встановлено.
З урахуванням наведеного суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу  ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а постанову місцевого суду – без змін.
Керуючись ст.ст. 33, 38, 130, 247, 283, 284, 294 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 24 квітня 2020 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Вінницького
апеляційного суду:                                        В.П. Рибчинський