Ухвала
10липня 2020 року
м. Київ
справа № 296/3270/19
провадження № 61-9732ск20
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., 
Шиповича В. В., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Корольовського районного суду м. Житомира 
від 12 лютого 2020 року та постанову Житомирського апеляційного суду 
від 22 червня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, третя особа - Державна казначейська служба України, 
про відшкодування моральної шкоди,
ВСТАНОВИВ:
У квітні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом та просив стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на свою користь моральну шкоду у розмірі 100 000 грн.
Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 12 лютого 
2020 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України шляхом безспірного списання з єдиного казначейського рахунку на користь 
ОСОБА_1 3 000 грн на відшкодування моральної шкоди, завданої протиправним рішенням Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Постановою Житомирського апеляційного суду від 22 червня 2020 року апеляційні скарги Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області та Державної казначейської служби України задоволено частково. Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 12 лютого 
2020 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про часткове задоволення позову. Стягнуто з Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на користь ОСОБА_1 3 000 грн на відшкодування моральної шкоди.
26 червня 2020 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу (надійшла 01 липня 2020 року) 
на рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 12 лютого 
2020 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 22 червня 
2020 року, у якій заявник просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити судове рішення про задоволення його позовних вимог в повному обсязі.
Заявник обґрунтовує касаційну скаргу неправильним застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки вона подана на судові рішення, що не підлягають касаційному оскарженню, виходячи з наступних підстав.
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року 
№ 460-IХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».
Згідно зі статтею 129 Конституції України та статей 2, 17 ЦПК України (тут і далі у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. 
Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах, крім випадків, зазначених у цій же нормі ЦПК України.
Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом 
на 1 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята 
статті 19 ЦПК України).
Зі змісту положень пункту 3 частини третьої статті 175, пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається сумою грошових коштів, якщо позов підлягає грошовій оцінці.
При цьому позовна вимога про відшкодування моральної шкоди є майновою вимогою, оскільки позивач її визначила у грошовому вимірі.
У вказаній справі ціна позову становить 100 000 грн і станом на 1 січня 
2020 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 102 грн ? 100 = 210 200 грн).
Отже, зазначена справа є малозначною відповідно до наведених приписів ЦПК України.
Касаційна скарга не містить посилань на наявність обставин, які передбачені підпунктами а-г пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України. Обставин, за наявності яких судове рішення у малозначній справі підлягає касаційному оскарженню, Верховним Судом у цій справі не встановлено. 
Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України 
суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.
Враховуючи викладене, ОСОБА_1 подав касаційну скаргу на судові рішення у малозначній справі, що не підлягають касаційному оскарженню, тому у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.
Керуючись статтею 129 Конституції України, статтею 19, частиною четвертою статті 274, пунктом 2 частини третьої статті 389, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Корольовського районного суду 
м. Житомира від 12 лютого 2020 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 22 червня 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, третя особа - Державна казначейська служба України, про відшкодування моральної шкоди відмовити.
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                    С. Ф. Хопта
 
       Є. В. Синельников
 
       В. В. Шипович