КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
    03680 м. Київ , вул. Солом`янська, 2-а 

Номер апеляційного провадження: 22-ц/824/7231/2020                                         
                                                       
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ     УКРАЇНИ
 
            18 червня 2020 року                                                                м. Київ
                                                                                                              Справа № 761/947/20
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:   
головуючого   судді-доповідача                            Ящук Т.І., 
суддів                                                                        Оніщука М.І., Немировської О.В.,  
за участю секретаря  судового засідання              Кравченко Н.О.
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 12 лютого 2020 року, постановлену у складі судді Притули Н.Г., про відмову у відкритті провадження 
у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської державної адміністрації Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Комунальної аварійно-рятувальної служби «Київська служба порятунку» про зобов`язання вчинити дії, визнання протиправними дій, визнання неправомірним та скасування протоколу, 
 
встановив:
 
У січні 2020 року  ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Київської міської державної адміністрації (Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Комунальної аварійно-рятувальної служби «Київська служба порятунку», в якому просить: зобов`язати відповідачів вчинити певні дії, визнати протиправними дії; визнати неправомірним та скасувати протокол від 17.10.2019 року №31, винесений Постійною комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 12 лютого 2020 року відмовлено у відкритті провадження у справі в частині позовних вимог  ОСОБА_1 про визнання неправомірним та скасування протоколу від 17.10.2019 року №31, винесеного Постійною комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).
Не погоджуючись з ухвалою, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернулась   з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу суду скасувати, та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, оскільки вимога про визнання неправомірним та скасування протоколу від 17.10.2019 року №31 не має публічно-правового характеру та не підлягає розгляду в порядку КАС України. 
Вказує, що комісія з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій, яка винесла оскаржуваний протокол від 17.10.2019 року №31, є координаційним органом, а відтак не є суб`єктом владних повноважень. Оскільки на підставі неправомірного оскаржуваного протоколу відповідачами здійснено неправомірні дії зі знесення нерухомого майна позивача, то спір відноситься до сфери приватноправових відносин та підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства. 
 
У відзиві на апеляційну скаргу представник Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)  та  Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)  - Демеденко О.О. просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу залишити без змін, посилаючись на те, що позивач заявляє вимоги про визнання та скасування протоколу, винесеного особою, яка є суб`єктом владних повноважень. Тому вказані вимоги є спором у сфері публічно-правових відносин, який відповідно до положень 19, 20 КАС України не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.  Вважає,  що оскаржувана ухвала суду прийнята з дотримання норм матеріального та процесуального права, а апеляційна скарга є необґрунтованою.  
У відзиві на апеляційну скаргу представник Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) -  Кір'яков А.С. просить апеляційну скаргу залишити без задоволення.
Вказує, що Постійна комісія з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) створена з посадових осіб органу місцевого самоврядування та наділена владно-управлінськими функціями. Таким чином, спір в частині визнання неправомірним та скасування протоколу від 17.10.2019 року №31, винесеного Постійною комісією, повинен розглядатися в порядку адміністративного судочинства.
Звертає увагу на постанову Великої Палати Верховного Суду від 7 листопада 2018 року (справа № 824/3130/14-а). Враховуючи, що Протокол від 17.10.2019 року №31, винесений Постійною комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), не є рішенням про демонтаж споруди, даний спір повинен розглядатися в порядку адміністративного судочинства.
У відзиві на апеляційну скаргу представник Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» -  Орлов О.О. просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу залишити без змін, також вважаючи, що вимога про оскарження протоколу Постійної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства. 
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 підтримала доводи апеляційної  скарги, просила ухвалу суду скасувати. 
Представники відповідача Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації Лисенко Ю.А. та Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - Кір ’ яков А.С. заперечували проти доводів апеляційної скарги, просили залишити ухвалу суду без змін. 
Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, будучи повідомленими про день та час розгляду справи у встановленому законом порядку, про причини своєї неявки суд не повідомили, а тому колегія суддів вважала можливим розглянути справу за їх відсутності  відповідно до вимог ч.2 ст. 372  ЦПК України. 
Заслухавши доповідь судді-доповідача,  з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного. 
З матеріалів справи вбачається, що у січні 2020 року ОСОБА_1 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської державної адміністрації (Виконавчого органу Київської міської ради), Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації, Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Комунального підприємства «Київблагоустрій» виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Комунальної аварійно-рятувальної служби «Київська служба порятунку» про зобов`язання вчинити дії, визнання протиправними дій, визнання неправомірним та скасування протоколу.
Відповідно до змісту позовної заяви позивач просить:
- зобов`язати відповідачів не чинити перешкод ОСОБА_1 у відновленні об`єкта нерухомості, а саме квартири АДРЕСА_1 з метою приведення її у попередній стан, відповідно до технічного паспорту, складеного 07.06.2019 року ТОВ «Б-Т-І».
- визнати протиправними дії відповідачів щодо знесення квартири АДРЕСА_1 , яка належить на праві приватної власності ОСОБА_1 
- визнати неправомірним та скасувати протокол від 17.10.2019  року № 31, винесений Постійною комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА).
 
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 12 лютого 2020 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до вищезазначених відповідачів в частині позовних вимог про зобов`язання вчинити дії, визнання протиправними дій.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 12 лютого 2020 року відмовлено у відкритті провадження у справі в частині позовних вимог  ОСОБА_1 про визнання неправомірним та скасування протоколу від 17.10.2019 року №31, винесеного Постійною комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).
Відмовляючи у відкритті провадження в частині вимог про визнання неправомірним та скасування протоколу Постійної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), суд першої інстанції виходив з того, що в даному випадку позивач заявляє вимоги про визнання неправомірним та скасування протоколу, винесеного особою, яка є суб`єктом владних повноважень, тому є спором у сфері публічно-правових відносин, який  відповідно до положень ст.ст. 19, 20 КАС України не підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства.
Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, оскільки він зроблений з дотриманням норм процесуального права.
Частиною 1 ст. 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Згідно з п.1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо  заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Частиною 1 ст. 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
 Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір. Публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.
Відповідно ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Пунктом 1 частини 1 статті 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Тобто, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності такого суб`єкта, прийнятих або вчинених ним при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.
Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п.7 ч.1 ст. 4 КАС України).
Віднесення судового спору до тієї чи іншої юрисдикції залежить від сукупності умов, за яких справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства. Такими умовами, зокрема, є: суб`єктний склад сторін, предмет спору та характер спірних правовідносин.
Вирішуючи питання про віднесення спору до юрисдикції адміністративного суду, слід ураховувати не лише суб`єктний склад правовідносин, які склалися між сторонами, а й сутність (характер) таких правовідносин.
Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин. Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника.
Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин. Спір є приватноправовим також у тому випадку, якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.
З матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_1 просить визнати неправомірним та скасувати протокол від 17.10.19 № 31, винесений Постійною комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), посилаючись на те, що на підставі оскаржуваного протоколу Постійної комісії від 17.10.2019, відповідачами знесено несучі конструкції квартири АДРЕСА_1 , яка належить позивачу на праві приватної власності. 
Відповідно до п. 1 Положення про Постійну комісію з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 03.05.2017р. № 519, постійна комісія з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій є постійно діючим органом, який утворюється виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією) для координації діяльності районних в місті Києві державних адміністрацій, підприємств, установ та організацій міста Києва, пов`язаної із забезпеченням техногенно-екологічної безпеки, захисту населення і територій від наслідків надзвичайних ситуацій, запобіганням надзвичайним ситуаціям і реагуванням на них.
Згідно з п. 6 Положення Головою Постійної комісії є Київський міський голова.
Роботою Постійної комісії керує її голова, а за відсутності голови - за його дорученням перший заступник та за відсутності першого заступника - заступник голови.
В силу п. 7 Положення, Голова Комісії, зокрема, має право приймати в межах повноважень Постійної комісії рішення щодо запобігання та реагування на надзвичайні ситуації.
Постійна комісія проводить засідання на постійній основі. Рішення Постійної комісії приймаються колегіально більш як двома третинами складу Постійної комісії. Рішення Постійної комісії оформляється протоколом, який підписується головою та відповідальним секретарем Постійної комісії (Пункт 9 Положення).
Згідно з п. 10 Положення, рішення Постійної комісії, прийняті у межах її повноважень, є обов`язковими для виконання органами державної влади та органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями, розташованими на території міста Києва.
З викладеного вбачається, що Постійна комісія з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є суб`єктом владних повноважень, який виконує владні управлінські функції. 
Відповідно до оскаржуваного протоколу  Комісією було вирішено: 
- Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю - провести позапланову перевірку дотримання забудовником вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: АДРЕСА_2 ;
- Шевченківській районній у м. Києві державній адміністрації - вжити необхідних заходів щодо дотримання власником квартири АДРЕСА_1 вимог чинного законодавства України;
-  Шевченківській районній в м. Києві державній адміністрації, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району», Департаменту міського благоустрою КМДА, КП «Київблагоустрій» - з метою недопущення виникнення надзвичайної ситуації, пов`язаної з ризиком для життя та здоров`я людей, вжити необхідних заходів щодо приведення конструкцій покрівлі житлового будинку АДРЕСА_2 до первісного стану;
- Комунальній аварійно-рятувальній службі «Київська служба порятунку» надати допомогу при проведенні робіт у житловому будинку АДРЕСА_2 ;
- Шевченківській районній в м. Києві державній адміністрації, ПрАТ АК «Київводоканал», КП «Київтеплоенерго», ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», ПАТ «Київгаз» провести обстеження інженерних мереж на вул. Софіївській, 1 у м. Києві та надати інформацію щодо їх технічного стану;
- Головному управлінню Національної поліції України в м. Києві, Управлінню патрульної поліції у м. Києві забезпечити охорону громадського порядку на час проведення робіт у житловому будинку АДРЕСА_2 ;
- Шевченківській районній у м. Києві державній адміністрації притягнути до дисциплінарної відповідальності посадових осіб КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району» за несвоєчасне і неналежне реагування на ситуацію, що склалася у житловому будинку АДРЕСА_2 ;
- Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю притягнути до дисциплінарної відповідальності посадових осіб за несвоєчасне і неналежне реагування на ситуацію, що склалася у житловому будинку АДРЕСА_2 .
Враховуючи вищевикладений зміст оскаржуваного позивачем протоколу, колегія суддів вважає, що зазначений протокол неможливо віднести до індивідуально-правових актів, на підставі яких у фізичних осіб чи юридичних осіб приватного права виникають, змінюються або припиняються конкретні права та обов`язки, спори щодо яких підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства. 
Таким чином, зі змісту викладеного протоколу вбачається, що відносини, які склались між учасниками спору, носять публічно-правовий характер.
Отже, позовна вимога про визнання та скасування протоколу, винесеного Постійною комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), яка є суб`єктом владних повноважень, є публічно-правовим спором, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, а тому не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. 
Таким чином, висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для відкриття  провадження у справі в порядку цивільного судочинства за позовною вимогою  про визнання неправомірним  та скасування протоколу є законним і обґрунтованим. 
Доводи апеляційної скарги про те, що комісія з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій, яка винесла оскаржуваний протокол від 17.10.2019 року №31, є координаційним органом, колегія суддів відхиляє, оскільки зазначені доводи висновків суду не спростовують.  
Відповідно ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала  є законною та обґрунтованою, постановлена з дотриманням норм процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та на їх правильність не впливають,  тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу залишити без змін.  
Керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 374, 375, 381-383 ЦПК України, суд
 
постановив:
 
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , - залишити без задоволення.   
Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 12 лютого 2020 року - залишити без змін.  
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з  дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду  протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.
            Повний текст постанови складено 25 червня 2020 року. 

  Суддя  - доповідач:                                                                     Ящук Т.І. 
 
                        Судді:                                                                     Оніщук М.І. 
                                                                                                         
                                                                                                        Немировська О.В.