ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
23 червня 2020 року           справа №200/157/20-а 

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого Блохіна А.А., суддів Гаврищук Т.Г., Сіваченка І.В., секретар судового засідання Антонюк А.С., за участю представника позивача Помалюк І.В., розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 17 квітня 2020 року (повний текст складено 17 квітня 2020 року в м. Слов`янськ) у справі № 200/157/20-а (суддя І інстанції – Зінченко О.В.) за заявою про розстрочення виконання судового рішення у справі за позовом Головного управління ДПС у Донецькій області до Комунального підприємства Миколаївської міської ради “Сервіскомуненерго” про стягнення з платника податків податкового боргу у сумі 3  217 111,76 грн., - 

В С Т А Н О В И В:

08 січня 2020 року Головне управління ДПС у Донецькій області (далі - позивач) звернулося до Донецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Комунального підприємства Миколаївської міської ради “Сервіскомуненерго” (далі - відповідач) про стягнення коштів з рахунків у банківських установах в рахунок погашення податкового боргу на загальну суму 3  217 111,76 грн.
Рішенням від 06 березня 2020 року позовні вимоги Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області задоволено у повному обсязі. Стягнуто кошти з рахунків у банківських установах, які обслуговують Комунальне підприємство Миколаївської міської ради “Сервіскомуненерго” в рахунок погашення податкового боргу в сумі 3  217 111,76 грн. 
Вказане рішення суду не оскаржувалось сторонами.
08 квітня 2020 року Комунальне підприємство Миколаївської міської ради “Сервіскомуненерго” подало до суду заяву про розстрочення виконання судового рішення на період з 01 травня 2020 року до 31 грудня 2020 року з щомісячною оплатою рівними частинами.
В обґрунтування заяви зазначив, що на даний час підприємство фінансово неспроможне погасити заборгованість перед бюджетом в повному обсязі, крім цього, стягнення всієї суми заборгованості може призвести до зупинки діяльності підприємства, яке є єдиним виконавцем послуг з централізованого питного водопостачання та водовідведення, вивезення твердих побутових відходів, утримання будинків і споруд та прибудинкової території у м. Миколаївка Донецької області, згідно рішення Миколаївської міської ради №02-XVI-6 від 14 грудня 2011 року. Тяжкий фінансовий стан підприємства зумовлений невідповідністю діючих тарифів на послуги з централізованого питного водопостачання та водовідведення фактичним витратам на їх виробництво. Згідно з протоколом № 1 від 25 квітня 2017 року засідання територіальної комісії з питань узгодження заборгованості з різниці в тарифах, обсяг заборгованості з різниці в тарифах на послуги з центрального водопостачання та водовідведення, що постачались населенню та установам й організаціям, що фінансуються з державного/місцевого бюджетів становить 7  435 999,14 гривень. Станом на 07 квітня 2020 року заборгованість з різниці в тарифах КП “Сервіскомуненерго” не відшкодована. 
Відповідно до Балансу (Звіту про фінансовий стан) станом на 31 грудня 2019 року кредиторська заборгованість за розрахунками з оплати праці становить 594 тис. гривень, зі страхування – 137 тис. гривень, за товари, роботи, послуги – 4901 тис. гривень, за розрахунками з бюджетом – 14964 тис. гривень, загалом – 24379 тис. гривень.
Відповідно до Звіту про фінансові результати за 2019 рік, чистий фінансовий результат склав 2 563 тис. грн. збитку (рядок 2355 Звіту).
Постановою Кабінету Міністрів України №332 від 18 травня 2017 року “Про затвердження Порядку та умов надання у 2017 році субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення різниці між фактичною вартістю теплової енергії, послуг з централізованого опалення, постачання гарячої води, централізованого водопостачання та водовідведення, постачання холодної води та водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам теплопостачання, централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню такі послуги, та тарифами, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування”, КП “Сервіскомуненерго” був оформлений, зареєстрований в Департаменті фінансів Донецької ОДА та включений до реєстру Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України Договір про проведення взаєморозрахунків № 5/332/9 від 08 грудня 2017 року за субвенцією з державного бюджету в сумі 4  207 127,19 гривень для погашення податкового боргу з податку на додану вартість. Але субвенція з державного бюджету не була отримана.
Брак власних коштів, відсутність дотацій та субвенцій призвели до того, що на даний момент підприємство має істотну суму податкового боргу перед бюджетом, заборгованість перед постачальниками товарів, робіт, послуг, у зв`язку з чим, пред`явлення всієї суми до стягнення одним платежем призведе до заблокування рахунків підприємства, а також підприємство не зможе нормально функціонувати та в подальшому здійснювати господарську діяльність, спрямовану на забезпечення населення міста, підприємств, організації всіх форм власності житлово – комунальними послугами. 
Крім того, зауважив, що на даний момент ситуація ускладнилась через пандемію коронавірусу, оскільки постановою № 211 від 11 березня 2020 року Кабінет Міністрів України запровадив карантин по всій території України з 12 березня по 24 квітня.
З урахуванням поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, висновків Всесвітньої організації охорони здоров`я щодо визнання розповсюдження COVID-19 у країнах світу пандемією, з метою ліквідації наслідків медико- біологічної надзвичайної ситуації природного характеру державного рівня, забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення, Кабінет Міністрів України розпорядженням № 338-р від 25.03.2020 р. установив на всій території України режим надзвичайної ситуації до 24 квітня 2020 року.
У зв`язку із введенням карантину та обмежувальних заходів, спостерігається суттєве зменшення використання послуг громадянами та бізнесом, що призвело до зниження реалізації наданих комунальних послуг в березні 2020 року на 15%.
Також, у зв`язку з ситуацією, що склалась через пандемію коронавірусу в країні та світі, надходження оплати за спожиті житлово-комунальні послуги зменшилось на 30 % і ця тенденція продовжується.
Зазначені фактори вже негативно впливають на фінансовий стан та сприяють збільшенню дефіциту обігових коштів підприємства.
Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 17 квітня 2020 року у справі № 200/157/20-а заяву Комунального підприємства Миколаївської міської ради “Сервіскомуненерго” про розстрочення виконання рішення суду від 06 березня 2020 року в адміністративній справі №200/157/20-а, – задоволено. Розстрочено виконання рішення суду від 06 березня 2020 року по справі №200/157/20-а на період з 01 травня 2020 року по 31 грудня 2020 року з щомісячною оплатою рівними частинами, з наступними термінами сплати:
до 31 травня 2020 року – 402 140 (чотириста дві тисячі сто сорок) гривень; 
до 30 червня 2020 року – 402 140 (чотириста дві тисячі сто сорок) гривень; 
до 31 липня 2020 року – 402 140 (чотириста дві тисячі сто сорок) гривень;
до 31 серпня 2020 року – 402 140 (чотириста дві тисячі сто сорок) гривень;
до 30 вересня 2020 року – 402 140 (чотириста дві тисячі сто сорок) гривень; 
до 31 жовтня 2020 року – 402 140 (чотириста дві тисячі сто сорок) гривень; 
до 30 листопада 2020 року – 402 140 (чотириста дві тисячі сто сорок) гривень; 
до 31 грудня 2020 року – 402  131,76 (чотириста дві тисячі сто тридцять одну) гривню 76 копійок); 
Позивач не погодився з ухвалою суду першої інстанції, звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати оскаржену ухвалу суду та відмовити у задоволенні заяви про розстрочення виконання рішення суду.
На обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що несплата відповідачем заборгованості перед бюджетом порушує інтереси держави, оскільки спричиняє шкоду економічним інтересам держави, загрожує виконанню загальнодержавних програм, які фінансуються з бюджету, підриває основні принципи існуючого суспільного ладу.
Відповідачем на адресу суду надіслано відзив на апеляційну скаргу, в якому просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити, а ухвалу суду першої інстанції залишити без змін.
Представник позивача у судовому засіданні підтримав доводи апеляційної скарги.
Відповідно до вимог ч. 1,2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.  
Колегія суддів заслухала доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, перевірила матеріали справи, вивчила доводи апеляційної скарги,  і дійшла  висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до частини 1 статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.
Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (частини 3 статті 378 КАС України).
Згідно із положеннями частини 4 статті 378 КАС України, вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:
1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;
2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;
3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.
Із системного аналізу наведеної статті слідує, що відстрочення, розстрочення виконання рішення суду здійснюється у виняткових випадках і є правом, а не обов`язком суду, а відповідне рішення приймається судом на основі закону та власних переконань.
Необхідною умовою для надання відстрочення виконання рішення суду є наявність виняткових обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору та інші обставини справи.
При цьому, підставою для розстрочення виконання рішення можуть бути лише конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, тому всі ці обставини повинні бути доведені заявником
В матеріалах справи наявні надані копії: балансу (звіту про фінансовий стан) станом на 31 грудня 2019 року; протоколу засідання територіальної комісії з питань узгодження заборгованості з різниці в тарифах № 1 від 25 квітня 2017 року з додатками; договору №5/332/9 про організацію взаєморозрахунків відповідно до постанови Кабінету міністрів України від 18 травня 2017 року № 332; рішення Миколаївської міської ради від 14 грудня 2011 року №02-XVI-6 “Про визначення виконавців житлово-комунальних послуг”; рішення Миколаївської міської ради від 23 січня 2013 року №13-XXVIII-6 “Про внесення змін в рішення ради №02-XVI-6 від 14 грудня 2011 року “Про визначення виконавців житлово-комунальних послуг”; постанови Донецького окружного адміністративного суду від 19 лютого 2015 року по справі № 805/13/15-а,  від 16 травня 2016 року по справі №805/1032/16-а,  від 01 вересня 2016 року по справі № 805/2531/16-а, від 26 грудня 2017 року по справі №805/3705/17-а; від 01 серпня 2018 року по справі №805/3705/17-а, від 11 грудня 2018 року по справі №805/5077/18-а, від 15 жовтня 2019 року по справі №200/7936/19-а, від 12 лютого 2020 року по справі №7936/19-а, ухвали Донецького окружного адміністративного суду про розстрочення виконання судового рішення від 20 березня 2015 року по справі №805/13/15-а, від 28 липня 2016 року по справі № 805/1032/16-а, від 02 листопада 2016 року по справі №805/2531/16-а, від 25 квітня 2018 року по справі № 805/3705/17-а, від 12 лютого 2019 року по справі №805/5077/18-а, від 26 листопада 2019 року по справі №200/7936/19-а.
З аналізу наданих документів вбачається, що підприємство має можливість сплачувати заборгованість у разі надання розстрочки.
Разом з тим, суд зазначає, що не самі по собі обставини є підставою розстрочення, а наслідки, які ці обставини створюють з метою встановлення того, що чи достатньо цих обставин для прийняття рішення про розстрочення постанови суду, якою стягнутий податковий борг.
Питання розстрочення або відстрочення постанови суду знаходяться в площині процесуального права. Разом із тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи податкового боргу.
Статтею 5 Податкового кодексу України, яка встановлює співвідношення податкового законодавства з іншими законодавчими актами, пунктом 5.2 цієї статті передбачено пріоритет понять, правил, термінів та положень цього   Кодексу, для регулювання відносин оподаткування.            
Таким чином, норми статті 100 Податкового кодексу України, які регулюють правила розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є спеціальними нормами щодо доказів як підстав для відстрочення податкового боргу (п. 100.5 Податкового кодексу України) та порядку погашення податкового боргу (п.100.7 Податкового кодексу України).
Відповідно до пункту 100.4   і пункту 100.5 статті   100 Податкового кодексу України   постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 року №1235   затверджений Перелік обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин.
Зокрема такими обставинами є:
- ненадання (несвоєчасне надання) бюджетних асигнувань або бюджетних      зобов`язань заявнику та/або не доведення (несвоєчасне доведення)      фінансування      видатків до заявника - отримувача бюджетних коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов`язань та/або погашення податкового боргу, а також неперерахування (несвоєчасне перерахування) заявнику з бюджету коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових      зобов`язань      та/або погашення податкового боргу, у тому числі в рахунок оплати наданих заявником послуг (виконаних      робіт, поставлених товарів);
-  загроза виникнення неплатоспроможності (банкрутства) заявника в разі своєчасної та в повному обсязі сплати ним грошового зобов`язання або погашення податкового боргу в повному обсязі;
- виконання заявником особливо важливого замовлення у рамках соціально-економічного розвитку регіону або надання ним особливо важливих (у тому числі виключних) послуг населенню.
З огляду на повідомлені заявником обставини, які в сукупності свідчать про скрутне фінансове становище заявника, зменшення надходжень оплати за спожиті житлово-комунальні послуги внаслідок карантинних заходів, суд дійшов до висновку про наявність об`єктивних обставин, які ускладнюють виконання судового рішення та підтверджують те, що відповідач у справі (заявник) не має можливості виконати рішення суду.
Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 24 січня 2019 року по справі №2-а-2162/10/0270.
Згідно з положеннями частини 5 статті 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
З урахуванням викладеного суд приходить до висновку, що надання відстрочки виконання рішення у даній справі, сприятиме належному виконанню відповідачем своїх наявних зобов`язань, можливості запланувати та здійснити відповідні витрати, а отже належним чином виконати рішення суду у справі.
Згідно з частиною 5 статті 378 КАС   розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції, що заява про розстрочення виконання судового рішення є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.
Статтею 316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Зважаючи на наведене, судова колегія дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з викладеним доводи апеляційної скарги не приймаються до уваги, тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ  :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області на ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 17 квітня 2020 року у справі № 200/157/20-а - залишити без задоволення. 
Ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 17 квітня 2020 року у справі № 200/157/20-а - залишити без змін. 
Повне судове рішення складено 25 червня 2020 року.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.
Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строк касаційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину. 

Головуючий          суддя                                                                                А.А. Блохін

Судді                                                                                                    Т.Г. Гаврищук

                                                                                                    І.В.Сіваченко